title: Komission päätös (EU) 2015/1877, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C) (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               20.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 275/46

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1877,
   annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015,
   tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C)

         (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2648)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio on aloittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.33475 (2012/C, ex 2012/NN) (1) koskevan menettelyn,
   on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Komissio vastaanotti 2 päivänä elokuuta 2011 S.C. Fondul Proprietatea S.A:n, jäljempänä ’kantelija’, toimittaman kantelun, jossa väitettiin, että S.C. Hidroelectrica SA, jäljempänä ’Hidroelectrica’, on ostanut sähköä sähköntoimittajilta markkinahintaa korkeampaan hintaan.

               (2)

               Komissio ilmoitti 25 päivänä huhtikuuta 2012 Romanialle päätöksestään aloittaa Termoelectrica S.A:n, jäljempänä ’Termoelectrica’, ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n, jäljempänä ’Electrocentrale Deva’, sekä Hidroelectrican välillä tehtyjen sopimusten, joissa sovittiin sähkön tukkumyynnistä Hidroelectricalle, osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

               (3)

               Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2). Komissio on kehottanut Romanian viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään asiaa koskevat huomautuksensa.

               (4)

               Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2012 komissiolle alustavat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

               (5)

               Komissio vastaanotti lisäksi Termoelectrican 11 päivänä kesäkuuta 2012 ja Electrocentrale Devan 12 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyt alustavat huomautukset, jotka Romanian viranomaiset välittivät komissiolle 26 päivänä heinäkuuta 2012. Romanian viranomaiset toimittivat 2 päivänä elokuuta 2012 komissiolle samat alustavat huomautukset uudestaan.

               (6)

               Komissio ilmoitti 12 päivänä helmikuuta 2013 Romanian viranomaisille, ettei se ollut saanut huomautuksia muilta asianomaisilta osapuolilta.

               (7)

               Romanian viranomaiset toistivat asiaa koskevan alustavan kantansa 24 päivänä maaliskuuta 2013.

               (8)

               Komissio pyysi 29 päivänä heinäkuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2013, 3 päivänä maaliskuuta, 6 päivänä elokuuta ja 25 päivänä syyskuuta 2014 sekä 19 päivänä tammikuuta 2015 päivätyillä kirjeillään lisätietoja Romanian viranomaisilta. Romanian viranomaiset toimittivat lisätiedot 11 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta, 14 päivänä toukokuuta, 3 päivänä syyskuuta, 22 päivänä syyskuuta, 10 päivänä lokakuuta ja 21 päivänä lokakuuta 2014 sekä 20 päivänä helmikuuta 2015.

               (9)

               Romania ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2015, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1/1958 (3) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään romaniankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä.

         2.   TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

               (10)

               Tässä kohdassa kuvataan sopijapuolia (eli Hidroelectrica, Termoelectrica ja Electrocentrale Deva), muita sähköntuottajia, sähkön ostamisesta tehtyjä sopimuksia Romanian sähkömarkkinoiden taustaa vasten sekä väitettyjen tuensaajien toiminnan kehittymistä ja niiden välisiä suhteita.

         2.1   Sopijapuolet

   2.1.1   Hidroelectrica

               (11)

               Hidroelectrica perustettiin vuonna 2000, ja siihen sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta. Yhtiön osakkaita ovat Romanian valtio talous- ja kauppaministeriön kautta (80,06 prosenttia) sekä kantelija (19,94 prosenttia). Romanian valtio on edustettuna Hidroelectrican hallituksessa. Hidroelectrican perustamissääntöjen mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Hidroelectrican johtajia on toiminut samanaikaisesti myös Romanian hallituksen viroissa (4).

               (12)

               Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja, jonka vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee suuresti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2009 Hidroelectrican tuotanto oli 16,4 terawattituntia, vuonna 2010 se oli 21,3 terawattituntia ja vuonna 2011 taas 14,7 terawattituntia. Vuonna 2013 Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Oltenia, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Kyseiset yhtiöt ovat molemmat Romanian valtion omistamia.

               (13)

               Hidroelectrica asetettiin 26 päivänä kesäkuuta 2012 maksukyvyttömyysmenettelyyn (5), joka päättyi 26 päivänä kesäkuuta 2013 (6). Hidroelectrica asetettiin uudelleen maksukyvyttömyysmenettelyyn 25 päivänä helmikuuta 2014.

         2.1.2   Tuensaajat

               (14)

               Toimittajat, joiden kanssa Hidroelectrica teki tutkittavana olevat sopimukset, ovat hiilipohjaisen sähkön tuottajat Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, jotka ovat (suoraan tai välillisesti) kokonaan Romanian valtion omistuksessa ja joiden vuotuinen tuotantokapasiteetti sopimusten allekirjoituspäivänä oli 1,7 terawattia Termoelectrican osalta ja 1,3 terawattia Electrocentrale Devan osalta. Vuonna 2009 Termoelectrican markkinaosuus oli 3 prosenttia ja Electrocentrale Devan 5 prosenttia (7). Vuoden 2011 osalta vastaavat osuudet olivat 1,9 prosenttia ja 4,1 prosenttia (8). Termoelectrica ja Electrocentrale Deva möivät kalliista ja kilpailukyvyttömästä kotimaisesta hiilestä (9) tuotettua sähköä.

               (15)

               Electrocentrale Deva oli osa Termoelectricaa joulukuun 2011 loppuun asti, jonka jälkeen siitä muodostettiin erillinen yhtiö yhdessä eräiden muiden valtion omistuksessa olleiden yhtiöiden kanssa (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari jne.). Electrocentrale Deva oli kokonaan Termoelectrican omistuksessa 27 päivään maaliskuuta 2012 asti.

         2.2   Muita markkinatietoja

               (16)

               Romanian sähköntuotantoa hallitsevat valtion määräysvallassa olevat yhtiöt, joiden markkinaosuus on yhteensä noin 90 prosenttia (10). Romanian nettosähköntuotanto oli vuonna 2011 yhteensä 60,38 terawattituntia. Energialähteisiin kuuluvat pääasiassa vesi (noin 28 prosenttia kokonaistuotannosta), ydinvoima (noin 18 prosenttia) ja fossiiliset polttoaineet (noin 51 prosenttia) (11).

               (17)

               Romanian markkinat liittyvät läheisesti etenkin Bulgarian markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti vuosina 2009–2010 oli 400 megawattia, ja Unkarin markkinoihin, joiden siirtokapasiteetti kyseisenä ajanjaksona oli 500–800 megawattia. Näitä jäsenvaltioita koskeva yhteenliittämiskapasiteetti ei kyseisenä ajanjaksona ollut täysimääräisesti käytössä ylikuormituksen takia. Vuosina 2009–2011 Romania toi ja vei sähköä seuraavasti: i) vuonna 2009 sähköä tuotiin 676 gigawattituntia ja vietiin 3 154 gigawattituntia (noin 4,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); ii) vuonna 2010 tuotiin 943 gigawattituntia ja vietiin 3 854 gigawattituntia (noin 3,4 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä); iii) vuonna 2011 tuotiin 1 036 gigawattituntia ja vietiin 2 942 gigawattituntia (noin 2,8 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä).

         2.3   Tutkittavana olevat sopimukset

               (18)

               Sopimus Termoelectrican kanssa allekirjoitettiin 30 päivänä heinäkuuta 2008 (12) ja Electrocentrale Devan kanssa 9 päivänä kesäkuuta 2009, jäljempänä tässä päätöksessä yhdessä ’tutkittavana olevat sopimukset’, kymmenen vuoden ajaksi. Hidroelectrican selvittäjä Euro-Insol päätti tutkittavana olevat sopimukset Hidroelectrican maksukyvyttömyysmenettelyn aikana elokuun 2012 lopussa (13).

               (19)

               Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät Romanian talous- ja kauppaministeriölle toimittamissaan kirjeissä ministeriön hyväksyntää tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamiseksi, kuten johdanto-osan 20–22 kappaleessa todetaan:

               (20)

               Termoelectrica totesi 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä nro 7323 seuraavaa: [– –] Termoelectrica SA on tutkinut useita keinoja ratkaista kyseinen kiireinen ongelma, ja ainoa ratkaisu, joka voisi nopeasti tuottaa tuloksia ja joka ei edellytä EU:n hyväksyntää, on seuraava: pitkäkestoisen (kymmenvuotisen) sopimuksen allekirjoittaminen Termoelectrica S.A:n ja Hidroelectrica S.A:n välillä CET Paroșenin tuotantoyksikkö nro 4:n tuottaman sähkön ostamisesta. Sopimushinta määräytyy Romanian energia-alan sääntelyviranomaisen ANREn CET Paroșenin tuottamalle sähkölle säännellyillä markkinoilla määrittämän hinnan ja Termoelectrica S.A:lle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella. Lisäksi tehdään pitkäkestoinen sopimus (noin kymmenen vuotta) Compania Națională a Huilei Petroșanin kanssa hiilen ostamisesta. Termoelectrica S.A:n (SE Paroșeni) ja myös Compania Națională a Huilein (14) osalta tämä [– –] varmistaisi kahden Jiu-laaksossa toimivan yhtiön toiminnan pitkällä aikavälillä.

               (21)

               Electrocentrale Deva pyysi 27 päivänä toukokuuta 2009 toimittamassaan kirjeessä nro 10855 seuraavaa: [– –] Jotta voidaan estää yhtiön konkurssi ja luoda toiminnan jatkuvuuden kannalta välttämättömien sijoitusten tekemistä edistävät rahoitus- ja täytäntöönpano-olosuhteet, pyydämme hyväksyntää kymmenvuotista sopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseksi ja sopimuksen allekirjoittamiseksi Electrocentrale Devan ja Hidroelectrica Bucureștin välillä. Sopimuksen tarkoituksena on myydä säännellyille markkinoille toimitetun sähkön lisäksi keskimäärin noin 150 megawatin sähkömäärä Hidroelectricalle ANREn hyväksymään ja perustellut tuotantokustannukset kattavaan hintaan.

               (22)

               Romanian talous- ja kauppaministeriö hyväksyi kyseiset pyynnöt ministeri- ja/tai kansliapäällikkötasolla. Tutkittavana olevissa sopimuksissa mainitaan, että ne on tehty edellä mainittujen pyyntöjen perusteella.

               (23)

               Termoelectrican kanssa tehty sopimus ei sallinut Hidroelectrican tai Termoelectrican päättää sopimusta. Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus salli sekä Hidroelectrican että Electrocentrale Devan päättää sopimus seuraavissa tapauksissa: i) mikäli sopijapuoli lakkaa toimimasta sähköntuottajana, sopimus voidaan päättää viiden työpäivän kuluessa tuotannon päättymisestä; ii) mikäli sopijapuoli kieltäytyy uuden sopimuksen allekirjoittamisesta tai kieltäytyy muuttamasta voimassa olevaa sopimusta tapauksissa, joissa sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa olleet taloudelliset tai tekniset olosuhteet muuttuvat; iii) muissa sovellettavien lakien ja asetusten edellyttämissä tapauksissa (15).

               (24)

               Termoelectrican kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Termoelectricalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) Hidroelectrica sitoutuu ostamaan kaiken Paroșenin voimalaitoksen kuukausittain tuottaman sähkön (16). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta kahdeksan kertaa (lisäyksistä seitsemän koski hinnanmuutoksia) (17).

               (25)

               Electrocentrale Devan kanssa tehty sopimus sisälsi seuraavat erityispiirteet: i) Romanian energia-alan sääntelyviranomainen ANRE määrittää sopimushinnan vuosittain Electrocentrale Devalle aiheutuvien perusteltujen kustannusten perusteella; ii) mikäli ANRE lakkaa sääntelemästä sähkönhintoja, sopijapuolet sitoutuvat neuvottelemaan hinnan, joka ei saa olla edellisvuoden hintaa alhaisempi; iii) sopijapuolet eivät peri sakkomaksua tai muita maksuja, jos myyjä ei toimita sopimuksen alaista sähkömäärää tai jos ostaja ei maksa sovittua hintaa (18). Sopimuksen allekirjoituspäivästä sopimuksen päättämiseen kestäneellä ajanjaksolla selvittäjä muutti sopimusta viisi kertaa (19) (kaikki muutokset koskivat hinnanmuutoksia).

               (26)

               Vaikka molemmat sopimukset sisälsivät selkeät määräykset siitä, että sopimushinnan määrittämisestä vastaa ANRE, käytännössä hinnanmuutoksille yleensä pyydettiin talous- ja kauppaministeriön ennakkohyväksyntä kolmea tapausta lukuun ottamatta (20).

               (27)

               Hidroelectrica esimerkiksi toimitti talous- ja kauppaministeriölle kirjeen (päiväys ei luettavissa), jossa se pyysi ministeriötä hyväksymään ajanjaksoa 1 päivästä elokuuta31 päivään joulukuuta 2009 koskevan hinnanmuutoksen tuotantokustannusten kasvun takia. Samassa kirjeessä mainitaan selvästi, että kyseisen kahden sopimuksen laatimisen ja täytäntöönpanon tarkoituksena on myydä kilpailluilla markkinoilla kivihiili- ja vesivoimapohjaista sähköä sekä tarjota kyseiselle kahdelle lämpösähkön tuottajalle rahoituslaitosten kiinnitykseksi hyväksymä sopimus, jotta ne saisivat pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajaluvan säilyttämisen edellyttämät investoinnit.

               (28)

               Toisessa kirjeessä Hidroelectrica vastaavasti pyysi talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää sille, että vuonna 2009 sovellettua hintaa 230 leuta megawattitunnilta sovellettaisiin myös ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2010, jotta sähköntuotannossa tarvittavan kivihiilen toimittajan ja lämpösähkön toimittajan rakenneuudistusten jatkamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa [– –].

               (29)

               Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoittamisen jälkeen Hidroelectrica pyysi vuonna 2011 toimittamassaan kirjeessä nro 6547 talous- ja kauppaministeriön hyväksyntää hinnanmuutoksille vuoden 2011 osalta, jotta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva voisivat saada pitkäkestoista lainarahoitusta toteuttaakseen sähköntuottajalupiensa säilyttämisen edellyttämät investoinnit ja jotta Compania Nationala a Huilein rakenneuudistuksen toteuttamisen edellyttämät tuotot voitaisiin saavuttaa.

               (30)

               Edellä mainituissa kirjeissä todetaan myös selvästi, että Hidroelectrica pyytää talous- ja kauppaministeriön valtuutusta sille, että asianomaisten kolmen sähköntuottajan johtoryhmät voisivat allekirjoittaa uusia hintoja koskevat lisäykset.

               (31)

               Kaikissa tutkittavana olevien sopimusten hinnanmuutoksia koskevissa lisäyksissä viitataan Hidroelectrican toimittamiin sisäisiin kirjeisiin, joiden hyväksynnästä vastasi joko talous- ja kauppaministeri tai talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö, johdanto-osan 26 kappaleessa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta, ja joiden perusteella hinnanmuutokset hyväksyttiin (21).

               (32)

               Tutkittavana olevien sopimusten nojalla ostetun sähkön määrät ja keskimääräiset ostohinnat vuosina 2009–2011 olivat seuraavat (22):

                           2009

                           2010

                           2011

                           Electrocentrale DEVA

                           Määrä (gigawattituntia)

                           499,8

                           308,6

                           146,4

                           Ostohinta (leuta megawattitunnilta)

                           230,2

                           234,0

                           234,0

                           2009

                           2010

                           2011

                           Termoelectrica

                           Määrä (gigawattituntia)

                           900,7

                           804,6

                           648,9

                           Ostohinta (leuta megawattitunnilta)

                           227,4

                           230,0

                           234,4

         2.4   Romanian sähkömarkkinat

               (33)

               Romaniassa sähkökauppaa käydään pääasiassa kaksilla markkinoilla: i) säännellyillä sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään säänneltyjen tariffien ja ehtojen perusteella, sekä ii) kilpailluilla sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään vapaasti esimerkiksi seuraavien keskeisten sopimustyyppien välityksellä: keskittyneiden markkinoiden suhteellisen määrämuotoiset kahdenväliset sopimukset ja niin sanottujen suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoiden vapaasti neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset.

         2.4.1   Säännellyt sähkömarkkinat

               (34)

               Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien ja -toimittajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä tehtyjen sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Vaatimukset täyttävät asiakkaat maksavat sähköstä säänneltyjen tariffien mukaisesti. Säännellyillä markkinoilla ANRE määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien tai -toimittajien on toimitettava. Vuosina 2009–2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, 56–61 prosenttia Romaniassa kulutetusta sähköstä myytiin säännellyillä markkinoilla.

         2.4.2   Kilpaillut sähkömarkkinat

               (35)

               Vuodesta 2005 lähtien Romanian kilpaillut sähkömarkkinat on jaettu viiteen eri markkina-alueeseen: i) OPCOMin hallinnoimat keskittyneet markkinat, ii) suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat, iii) oheispalvelujen markkinat, iv) tasemarkkinat ja v) vientimarkkinat.

               (36)

               Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkumyynnin markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökauppojen välittäjänä.

               (37)

               OPCOMissa voi käydä kauppaa viidellä eri markkinasegmentillä, jotka ovat seuraavat: i) vuorokausimarkkinat; ii) päivänsisäiset markkinat (23), iii) keskittyneet kahdenväliset markkinat eli julkisten myyntitarjousten perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (OPCOM-PCCB) ja jatkuvien neuvottelujen perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (CMBC-CN), iv) vihreiden sertifikaattien keskittyneet markkinat ja v) kasvihuonekaasujen päästötodistusten keskittyneet markkinat. Kaupankäynti OPCOMissa käynnistyi vasta vuonna 2005 ja ainoastaan päivänsisäisillä markkinoilla ja OPCOM-PCCB-markkinoilla.

               (38)

               Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin Romanian suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, joka on ainoa tämän asian arvioinnin kannalta merkityksellinen markkinasegmentti.

         2.4.3   OPCOM-PCCB

               (39)

               OPCOM järjestää OPCOM-PCCB-markkinasegmentillä sähkön ostoon ja myyntiin keskittyviä julkisia huutokauppoja. OPCOM välittää tuottajien, toimittajien ja kuluttajien osto- ja myyntitarjoukset muille markkinatoimijoille. Kussakin tarjouksessa on määritettävä seuraavat: i) joko alhaisin hinta, jolla osapuoli myy sähköä, tai korkein hinta, jolla osapuoli ostaa sähköä, sekä ii) puitesopimus, jonka nojalla tarjouksen tehnyt osapuoli aikoo ostaa taikka myydä sähköä. Osto- ja myyntitarjouksissa määritetään toimitusehdot, mukaan lukien sähkön määrä, sekä sopimuksen kesto (vähintään yksi kuukausi ja enintään yksi vuosi) ja sovellettava puitesopimus. Hinta määritetään parhaan tarjouksen perusteella. Vuosina 2009 ja 2010, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, OPCOM-PCCB-markkinoiden myynti kattoi hieman alle 7 prosenttia kaikesta Romaniassa tuotetusta sähköstä.

               (40)

               Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio teki SEUT-sopimuksen 102 artiklan nojalla päätöksen, jonka mukaan OPCOMin hallinnoima sähköpörssi muodostaa merkitykselliset palvelumarkkinat, joilla OPCOM toimii määräävässä asemassa ja jotka ovat erilliset suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoista (24).

         2.4.4   Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat

               (41)

               Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat muodostavat vapaat markkinat, joita ANRE ei valvo. Näillä markkinoilla sopijapuolet neuvottelevat määristä, hinnoista ja muista sopimusehdoista kahdenvälisesti. Tämä antaa sopijapuolille enemmän joustovaraa sopimusehtojen neuvottelun osalta. Sopimusehdot ovat luottamuksellisia.

         2.4.5   Lyhyt kuvaus tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana tehdyistä suoraan neuvotelluista sopimuksista

               (42)

               Komissio pyysi 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Romanian viranomaisia toimittamaan tietoja muista kuin tutkittavana olevista, Romanian markkinoilla kahdenvälisesti neuvotelluista sopimuksista, joiden kestot ja toimitettavan sähkön määrät vastasivat tutkittavina olevia sopimuksia. Komission tietopyyntö koski kaikkia Romanian sähköntoimittajia riippumatta siitä, olivatko ne valtion vai yksityisessä omistuksessa. Romanian viranomaiset toimittivat 14 päivänä toukokuuta 2014 pyydetyt olennaiset tiedot kaikista sopimuksista, jotka oli tehty sellaisten sähkön ostajien kanssa, joiden vuotuinen sähkönkulutus ylitti 150 gigawattituntia vuosina 2009–2011 (25).

               (43)

               Romanian viranomaiset korostivat, että komission pyytämät tiedot kerättiin kaikista kilpailuilla vähittäismarkkinoilla muiden kuin kotitalouksien kanssa merkityksellisellä ajanjaksolla tehdyistä sopimuksista. Romanian viranomaiset toimittivat 75 tietokokonaisuutta, jotka kattoivat vuosikohtaiset tiedot vuosina 2009–2011 yhden tai useamman vuoden voimassa olleista ja nyt tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisistä sopimuksista. Komissio katsoo, että Romanian viranomaiset toimittivat oleelliset tiedot kaikista sopimuksista, jotka täyttivät komission (kestoa ja määrää koskevat) vaatimukset ja olivat voimassa merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011. Romanian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tutkittavana olevat sopimukset kattoivat noin 17 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten mukaisesta sähkön kokonaismäärästä vuosina 2009–2011.

               (44)

               Lisäksi Romanian viranomaisten toimittamat tiedot paljastavat korkeimmat sähkön vapailla vähittäismarkkinoilla vuosina 2009–2011 maksetut hinnat: vuonna 2009 korkein hinta oli 266,50 Romanian leuta megawattitunnilta, vuonna 2010 229,96 leuta megawattitunnilta ja vuonna 2011 232,33 leuta megawattitunnilta. Kun kyseisiä sopimuksia tarkastellaan yksitellen, voidaan havaita, että niiden sähkömäärät olivat tutkittavana olevien sopimusten määriä alhaisemmat.

               (45)

               Muiden toimittajien kuin Termoelectrican ja Electrocentrale Devan kanssa tehtyjä sopimuksia koskevien tietojen analysointi paljasti, että vuonna 2009, jolloin tutkittavana olevien sopimusten täytäntöönpano alkoi, yksikään muu toimittaja ei tehnyt tutkittavana olevien sopimusten kanssa riittävän samankaltaisia sopimuksia määrien (900 gigawattituntia ja 500 gigawattituntia) tai keston (10 vuotta) osalta. Vertailu olisi merkityksellinen vain, jos se voitaisiin suorittaa suhteessa sellaisiin sopimuksiin, joiden määrät, kestot ja/tai sopimuksen alkamispäivät olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska tällaisia täysin vertailukelpoisia sopimuksia ei ole olemassa, on suoritettava ekonometrinen analyysi, jossa otetaan huomioon sopimusten väliset erot. Kyseisen analyysin perustelut ja tulokset kuvataan jäljempänä johdanto-osan 77–80 kappaleessa ja liitteessä.

         2.4.6   Hidroelectrican sähkönmyyntisopimukset

               (46)

               Ajanjaksolla 2009–2011 Hidroelectrica myi noin 60 prosenttia sähköstään muille yksityisille ostajille pitkäkestoisten tukku- ja vähittäissopimusten nojalla. Kyseiset sopimukset ovat myös komission tutkimusten kohteena (26). Hidroelectrican myyntihinnat kyseisten sopimusten osalta ovat yli 40 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle keskimäärin maksamat tukkuhinnat. Kuvaavaa on, että esimerkiksi kyseisten sopimusten korkein myyntihinta oli 159,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2009 ja 168 leuta megawattitunnilta vuonna 2010.

               (47)

               Hidroelectrica teki lisäksi määrällisesti pienempiä sähkönmyyntisopimuksia myös muiden osapuolten kanssa (27). Kyseisten vähittäissopimusten korkeimmat sähkönmyyntihinnat merkityksellisellä ajanjaksolla olivat 185 leuta megawattitunnilta vuonna 2009, 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 160 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 eli keskimäärin noin 13 prosenttia alhaisemmat kuin Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat tukkuhinnat.

         2.5   Toiminnan kehittyminen vuoden 2011 jälkeen ja Termoelectrican, Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja CEH:n väliset suhteet

               (48)

               Termoelectrican Paroșenin voimalaitos, joka tosiasiallisesti toimitti Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen nojalla ostetun sähkön, irrotettiin erilliseksi yksiköksi ja rekisteröitiin Romanian kaupparekisteriin nimellä Electrocentrale Paroșeni 11 päivänä heinäkuuta 2011 (28). Syyskuun 22 päivänä 2011 Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen kaikista Hidroelectrican kanssa tehdyn sopimuksen mukaisista Termoelectrican oikeuksista ja velvollisuuksista. Electrocentrale Paroșeni toimitti sähköä Hidroelectricalle syys- ja lokakuussa 2011 – tosin toimitetut määrät jäivät vähäisiksi.

               (49)

               Tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica oli yhä sekä Electrocentrale Devan että Electrocentrale Paroșenin ainoa osakas.

               (50)

               Erityisasetuksen nro 84/2011 (29) nojalla Termoelectrican ja Romanian valtion välillä toteutettiin toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi. Toimenpiteessä Termoelectrica siirsi eri yhtiöissä (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Bucuresti) olevia osakkeitaan valtiolle velan maksamiseksi. Osakkeiden siirtäminen toteutettiin riippumattoman arvioijan laatimien arviointiraporttien perusteella.

               (51)

               Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva sulautuivat yhdeksi oikeudelliseksi yksiköksi nimeltä Complexul Energetic Hunedoara, jäljempänä ’EH’, joka on kokonaan Romanian valtion omistama yhtiö ja joka on rekisteröity Romanian kaupparekisteriin 1 päivänä marraskuuta 2012. CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista. Elokuun 1 päivänä 2013 CEH otti vastatakseen myös Societatea Nationala a Huileista, joka irrotettiin erilliseksi spin-off–yhtiöksi Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle hiiltä toimittavan valtio-omisteisen Compania Nationala a Huilein kaivoksista. Nykyisin kaikki kolme edellä mainittua yhtiötä ovat osa CEH-yhtiötä ilman erillistä oikeushenkilön asemaa.

               (52)

               Termoelectrica on asetettu selvitystilaan (30). Sen omaisuuserien markkina-arvo on noin 80 miljoonaa euroa ja likvidointiarvo noin 60,5 miljoonaa euroa 1 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn raportin mukaan. Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Electrocentrale Bucurestin velat jäivät kuitenkin Termoelectrican vastuulle.

               (53)

               Edellä johdanto-osan 48–52 kappaleessa kuvattua Termoelectrican ja Electrocentrale Devan toiminnan jatkumista vuoden 2011 jälkeen ja yhtiöiden välisiä suhteita on asian selkeyttämiseksi havainnollistettu seuraavalla kaaviokuvalla:

         3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

               (54)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilynsä siitä, olivatko tutkittavana olevien sopimusten mukaiset ostohinnat markkinahintojen mukaiset vai olivatko ne valtiontukea. Mikäli ne katsottaisiin valtiontueksi, komissio lisäksi epäili, ettei kyseinen tuki olisi SEUT-sopimuksen mukaista.

               (55)

               Komissio vertasi tutkittavana olevien sopimusten hintoja OPCOM-PCCB-markkinoilla myydyn sähkön hintoihin ja totesi, että Hidroelectrican väitetyille tuensaajille sähköstä maksamat hinnat olivat 40–55 prosenttia avoimessa OPCOM-PCCB-sähköpörssissä noteerattua vallitsevaa sähkön hintaa korkeammat. Tämän takia vaikutti siltä, että Hidroelectricalle aiheutuvat kustannukset olivat tarpeettoman korkeat ja väitetyille tuensaajille maksettiin tukea, joka lisäsi niiden tuloja mutta jota ei ollut tarkoitettu tietyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että väitetyt tuensaajat ovat saaneet perusteetonta etua keinotekoisesti korotetuista sähkön hinnoista, jotka on vahvistettu tutkittavana olevissa sopimuksissa ja niiden myöhemmissä muutoksissa.

               (56)

               Komission alustava päätelmä oli, että tarkasteltavana olevat sähkötariffit ovat luonteeltaan valikoivia, sillä niitä sovellettiin ainoastaan tiettyihin yrityksiin.

               (57)

               Lisäksi komissio totesi alustavasti, että kyseisiin etuuskohteluun perustuviin sähkötariffeihin saattaa sisältyä valtiosta johtuvaa valtion varojen siirtymistä, koska Hidroelectrica oli Romanian valtion määräysvallassa (Romania omisti 80,06 prosenttia yhtiön osakepääomasta). Komissio viittasi myös ministerin määräykseen nro 445/2009, jonka mukaan valtio-omisteisten sähköyhtiöiden hallintoneuvostoissa olevien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että 31 päivästä maaliskuuta 2010 tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä.

               (58)

               Näin ollen talous- ja kauppaministeriön edustajilla oli määräysvalta tai vähintäänkin vaikutusvaltaa valtio-omisteisten yhtiöiden, kuten Hidroelectrican, sopimuskäytäntöjen osalta. Tällä puolestaan voi olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (59)

               Komission alustava päätelmä oli, että jos tutkittavana oleviin sopimuksiin sisältyy valtiontukea, on katsottava, että se on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti myönnettyä tukea.

               (60)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että etuuskohteluun perustuvat sähkötariffit saattavat sisältää valtiontukea, ja pyysi Romaniaa toimittamaan riittävät todisteet epäilystensä poistamiseksi.

         4.   ROMANIAN HUOMAUTUKSET

               (61)

               Romanian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia siitä, sisältävätkö tutkittavana olevat sopimukset valtiontukea. Maaliskuun 24 päivänä 2013 Romania toimitti huomautuksensa kolmansien osapuolten huomautuksista, jotka koskivat Hidroelectricaan liittyviä muita komission tutkimuksen kohteena olevia tapauksia (31). Romanian viranomaiset pidättäytyivät jälleen esittämästä näkemyksiään.

               (62)

               Muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa Romanian viranomaisia pyydettiin selvittämään tutkittavana olevien sopimusten taustalla olevat taloudelliset perusteet. Romania ei toimittanut tältä osin minkäänlaisia perusteluja. Romania ainoastaan väitti, että tutkittavana olevien sopimusten ansiosta Hidroelectrica pystyi paremmin määrittämään sähkön ostamiseen liittyvät enimmäiskustannukset, mikä puolestaan auttoi sitä suojautumaan hintojen heilahteluilta spot-markkinoilla.

               (63)

               Lisäksi Romanian viranomaiset selvensivät, että tutkittavana olevat sopimukset eivät olleet sellaisia tukisopimuksia, joita kuvattiin Hidroelectrican selvittäjän raportissa (32), jossa käsiteltiin Hidroelectrican maksukyvyttömyyden taustalla olevia syitä. Kyseisen raportin mukaan tukisopimukset olivat sellaisia Hidroelectrican tekemiä sopimuksia, joiden tarkoituksena oli suojata Hidroelectricaa toimituskatkostilanteissa. Tällaisilla sopimuksilla pyrittiin estämään sopimuksesta johtuvan toimitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisestä aiheutuvien korvausten maksaminen.

               (64)

               Romanian viranomaiset selvensivät (33), miksi johdanto-osan 28 kappaleessa mainittua kolmea tapausta lukuun ottamatta ANRE ei määrittänyt sopimushintoja, vaikka tutkittavana olevissa sopimuksissa on niin määrätty. Syyksi kerrottiin se, että tutkittavana olevia sopimuksia ei tehty säännellyillä markkinoilla, ja siten ANRE ei myöskään vastannut hintojen määrittämisestä. Lisäksi Romanian viranomaiset selittivät, että: i) alun perin ANRE toimitti talous- ja kauppaministeriölle ylä- ja alarajat, joiden perusteella hinnat määritettiin; ii) kyseiset raja-arvot määritettiin lämmön- ja sähköntuottajiin sovellettavien selkeiden teknisten parametrien perusteella; iii) ANRE lopetti myöhemmin kyseisen menettelyn, mutta talous- ja kauppaministeriö jatkoi menettelyn soveltamista vastaavien periaatteiden pohjalta.

               (65)

               Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset vahvistivat, että Hidroelectrica oli Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen ainoa sähkönkuluttaja. Lisäksi viranomaiset selvensivät, ettei Hidroelectrica ostanut tutkittavana olevassa sopimuksessa alun perin määritettyä sähkömäärää kokonaan. Se osti ainoastaan määrän, jonka se tarvitsi kattamaan hydrologisten olosuhteiden ennakoimattomasta muutoksesta johtuvat tuotannon vaihtelut.

               (66)

               Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen osalta Romanian viranomaiset selvensivät, että merkityksellisenä ajanjaksona 2009–2011 Electrocentrale Deva myi sähköä Hidroelectrican lisäksi myös muille asiakkaille. Lisäksi viranomaiset osoittivat, että vuosina 2010 ja 2011 Electrocentrale Deva myi vastaavin hinnoin suuria määriä sähköä (yhtä paljon tai jopa enemmän) myös muille asiakkaille kuin Hidroelectricalle (34).

         5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

               (67)

               Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyvissä alustavissa huomautuksissaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva väittivät, etteivät alkuperäiset sopimushinnat tai niitä koskevat myöhemmät muutokset antaneet yhtiöille mitään etua ja että kyseisten hintojen määrittämisestä vastasi ANRE yhtiöiden tuotantokustannusten perusteella.

               (68)

               Lisäksi Romania väitti, että sopimushintoihin myöhemmin tehdyt muutokset määritettiin öljyn (35) ja hiilen (36) hintojen korotusten perusteella. Lisäksi Electrocentrale Deva väitti, että noin 70 prosenttia sähkön hinnasta johtui hiilen hintatasosta.

         6.   ARVIOINTI

               (69)

               Tässä päätöksessä komissio arvioi, saivatko Termoelectrica ja Electrocentrale Deva SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. johdanto-osan 101 kappale), ja jos saivat, soveltuuko tuki sisämarkkinoille (ks. johdanto-osan 102–105 kappale).

         6.1   Valtiontuen olemassaolo

               (70)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (71)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

         6.1.1   Taloudellisen edun arviointi

               (72)

               Jotta voidaan määrittää, myönnettiinkö Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle tutkittavana olevien sopimusten tekemisen ja täytäntöönpanon välityksellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla, on arvioitava, mitkä olivat vastaavien transaktioiden markkinahinnat Romaniassa ajanjaksolla 2009–2011.

               (73)

               Toisin kuin komissio alustavasti katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, tutkimus paljasti tältä osin, etteivät OPCOM-PCCB-markkinoilla tehtyjen sähköntoimitussopimusten ehdot ja kestot – eivätkä etenkään kestot ja kahdenvälisesti neuvotellut ehdot – ole riittävän samankaltaiset tutkittavana oleviin sopimuksiin verrattuna (johdanto-osan 18, 23, 24, 25, 39 ja 40 kappale). Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia termiinisopimuksia, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa suhteellisen korkeaan osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2009–2011 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia (johdanto-osan 34–40 kappale). Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia kuin OPCOM-PCCB-markkinoiden hintoja, kun arvioidaan, muodostuiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna.

               (74)

               Tältä osin muiden ostajien kuin Hidroelectrican maksamien hintojen samankaltaisuus taikka Romanian ja tuensaajien esittämät kustannusperusteiset perustelut (johdanto-osan 66–68 kappale) eivät pysty pätevästi osoittamaan, ovatko tarkasteltavana olevat sopimusehdot ja hinnat olleet markkinaehtojen mukaiset.

               (75)

               Hidroelectrican Electrocentrale Devalle vuosina 2009–2011 maksamat hinnat vastasivat itse asiassa muiden (sekä valtio-omisteisten että yksityisten) sähkönjakeluyhtiöiden Electrocentrale Devalle maksamia hintoja. Kyseiset transaktiot tehtiin kuitenkin Electrocentrale Devan sekä kotitalouksille ja pienyrityksille vähittäismarkkinoilla säännellyin hinnoin ja ehdoin sähköä myyvien sähkönjakeluyhtiöiden välillä (johdanto-osan 34 kappale). Hidroelectrica puolestaan osti sähköä tukkumarkkinoilta myydäkseen sitä edelleen teollisuuden kuluttajille ja/tai jälleenmyyjille kilpailluilla vähittäismarkkinoilla. Näillä markkinoilla hintoja ja määriä ei säännelty ja ostajilla oli mahdollisuus olla ostamatta sähköä korkeaan hintaan myyviltä myyjiltä, kuten Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, ja valita edullisin toimittaja tuotantokustannuksista riippumatta. Näin ollen, vaikka hinnat olivat samankaltaiset ja vaikka oletettaisiin, että Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sähkönmyynti säännellyillä markkinoilla mahdollisti kustannusten kattamisen, sähkönjakeluyhtiöiden Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat hinnat eivät ole vertailukelpoisia Hidroelectrican kilpailuilla vapailla markkinoilla maksamiin hintoihin nähden eivätkä siten myöskään muodosta pätevää vertailukohdetta.

               (76)

               Termoelectrican, Electrocentrale Devan ja Romanian viranomaisten esiin tuomat kustannusperustelut selittävät ainoastaan sen, miksi hinnat, joilla Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pystyivät myymään sähköä tappiotta, olivat korkeat. Nämä perustelut eivät kuitenkaan pysty osoittamaan, että kyseiset hinnat olisivat kilpailutilanteessa muodostuneiden markkinahintojen mukaiset, kuten olosuhteissa, joissa Hidroelectrica olisi tehnyt ja pannut täytäntöön sopimukset, joiden ei voitaisi katsoa sisältävän valtiontukea.

               (77)

               Sen määrittämiseksi, noudattavatko sopimushinnat Romaniassa vallalla olleita markkinaehtoja, on asianmukaista vertailla kyseisiä hintoja muihin vapailla markkinoilla tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana kahdenvälisesti neuvoteltujen sopimusten hintoihin. Komissio hyödynsi arvioinnissa Romanian viranomaisten toimittamaa tietokokonaisuutta, koska katsoi sen olevan paras käytettävissä oleva tietolähde Romanian markkinoilla sovellettuja ehtoja määritettäessä (johdanto-osan 42–45 kappale). Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todettiin, yksikään vuonna 2009 tehty tai voimassa ollut pitkäkestoinen sopimus ei vastannut tutkittavana olevien sopimusten ominaispiirteitä. Tästä johtuen komissio toteutti ekonometrisen analyysin määrittääkseen vertailuhinnan tutkittavana olevien sopimusten kanssa samana ajankohtana tehtyjen sähkösopimusten perusteella. Ekonometrisen analyysin yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja analyysin tulokset on kuvattu liitteessä I.

               (78)

               Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi ja sen tarkistamiseksi, olivatko tutkittavana olevien sopimusten hinnat markkinahintoja korkeammat, markkinahintojen vertailukohta oli arvioitava viitteellisesti ja varovaisten oletusten perusteella eli ottaen huomioon merkittävät arvioitua markkinahintaa korkeammat poikkeamat. Tätä varovaista lähestymistapaa soveltaen komissio vertaili tutkittavana olevien sopimusten hintoja vertailukohtana toimiviin markkinahintoihin vuosikohtaisesti ajanjaksolla 2009–2011. Vertailu suoritettiin vuosikohtaisesti, koska tutkittavana olevien sopimusten hintoja korotettiin vuosittain.

               (79)

               Vertailuhintojen ja varovaisten oletusten perusteella tehty analyysi osoitti, että Termoelectrican Hidroelectricilta perimät hinnat olivat markkinahintoja korkeammat. Ottaen asianmukaisella tavalla huomioon sen, että analyysissa vertailtiin tutkittavana olevien sopimusten tukkukaupan transaktioita vähittäiskaupan sopimuksiin, joiden hintoihin lisättiin Romanian markkinoilla kauppiaiden yleisesti veloittama viiden prosentin vähittäiskaupan marginaali, erot markkinahintoihin olivat seuraavat: 18,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 19,8 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Termoelectrican osalta ja 17,5 leuta megawattitunnilta vuonna 2010 ja 13,9 leuta megawattitunnilta vuonna 2011 Electrocentrale Devan osalta.

               (80)

               Ekonometrinen analyysi antaa siten viitteitä siitä, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Kuitenkaan pelkästään se seikka, että tutkittavana olevien sopimusten mukaiset hinnat määritettiin korkeammiksi kuin vastaavien sopimusten vertailuhinnat, ei yksin riitä sen toteamiseksi, ettei Hidroelectrican asemassa toimiva markkinasijoittaja olisi tehnyt ja ylläpitänyt vastaavia sopimuksia. Asiaan voi liittyä muita objektiivisia syitä, joiden takia ei voida todeta, että korkea hintataso yksistään antoi sähkönmyyjille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. Näin ollen ekonometrisen analyysin tulosten luotettavuuden vahvistamiseksi tarvitaan lisätodisteita siitä, että hinnat olivat markkinatasoa korkeammat.

               (81)

               Tältä osin on määritettävä, käyttäytyikö Hidroelectrica vastaavasti kuin yksityinen markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa (”markkinataloussijoittajatesti”) (37). Komissio suoritti arvioinnin siitä, olisiko yksityinen sijoittaja käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa kuten Hidroelectrica, kun se teki tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpiti niitä. Tältä osin merkityksellisiä ovat seuraavat, johdanto-osan 82–85 kappaleessa kuvatut olosuhteet, jotka koskivat tutkittavana olevien sopimusten tekemistä ja täytäntöönpanoa.

               (82)

               Tutkittavana olevien sopimusten allekirjoituspäivänä markkinoilla oli Hidroelectricalle tarjolla myös edullisempia sähköntoimittajia. Esimerkiksi vuosina 2008–2009 Nuclearelectrica tarjosi sähköä hintaan 153 leuta megawattitunnilta verrattuna Termoelectrican hintaan 227 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan hintaan 230 leuta megawattitunnilta (38).

               (83)

               Hidroelectrica pystyi myymään Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostettua sähköä kolmansille osapuolille ainoastaan tappiolla. Kuten johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrican vähittäismyyntihinnat vapailla markkinoilla olivat huomattavasti alhaisemmat kuin asianomaiset tukkuhinnat. Korkein hinta, jolla Hidroelectrica jälleenmyi sähköä suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla, oli 190 leuta megawattitunnilta vuonna 2010. Sen maksama ostohinta oli puolestaan Termoelectrican osalta 230 leuta megawattitunnilta ja Electrocentrale Devan osalta 234 leuta megawattitunnilta. Tästä seuraa, että Hidroelectrica jälleenmyi kunkin Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta ostetun megawattitunnin tappiolla.

               (84)

               Tältä osin tutkimuksessa ei saatu selvyyttä siitä, miksi Hidroelectrica suostui ostamaan koko Termoelectrican Paroșenin voimalaitoksen tuotannon (johdanto-osan 24 kappale). Se, että Hidroelectrica sitoutui ostamaan kaiken voimalaitoksen kymmenen vuoden aikana tuottaman sähkömäärän, viittaa vahvasti siihen, että Hidroelectrica ei edellyttänyt, että tehtyjen sopimusten pitäisi sisältää vastaavia velvoitteita kuin sen omien toimitussopimusten. Tämän on myös Romania vahvistanut (johdanto-osan 63 kappale). Sen sijaan Termoelectrican (johdanto-osan 20 kappale) ja Electrocentrale Devan (johdanto-osan 21 kappale) johtajat esittivät toimivaltaiselle ministerille kyseisten kahden yhtiön ja niiden toimittajina toimivien hiilikaivosten kalliin ja kilpailukyvyttömän toiminnan tukemisen perusteluksi sille, miksi Hidroelectrican olisi tehtävä tutkittavana olevat sopimukset.

               (85)

               Mikäli julkinen yritys ottaa kaupallisia sopimuksia tehtäessä huomioon vaikeuksissa olevien yritysten tai toimialojen tukemisen sosiaalisista tai talouspoliittisista syistä johtuen – niiden oman taloudellisen edun vastaisia – ja tekee tällaisen sopimuksen ehdoilla, joita tyypillinen markkinataloussijoittaja ei hyväksyisi, kuten tässä tapauksessa Hidroelectrican maksamat ostohinnat, sopimus voi sisältää perusteetonta taloudellista etua toiselle sopijapuolelle ja siten täyttää yhden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytyksen.

               (86)

               Tästä seuraa, että tekemällä tutkittavana olevat sopimukset ja ylläpitämällä niitä Hidroelectrica ei käyttäytynyt markkinataloussijoittajan tavoin. Näin ollen kyseinen testi myös tukee laadullisesti ekonometrisen analyysin tuloksia, jotka viittaavat siihen, että tutkittavana olevat sopimukset antoivat Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla.

               (87)

               Romanian viranomaisten toimittamat tiedot eivät sisältäneet tietoja pitkäkestoisista sopimuksista, joiden määriä ja kestoja koskevat ehdot olisivat vastaavat kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa. Koska käytettävissä ei ole tarkkaa vertailukohtaa markkinaehtojen määrittämiseksi, komissio vertaili vuosikohtaisesti Hidroelectrican maksamia sopimushintoja Romanian markkinoilla vuosina 2009–2011 tehtyjen pitkäkestoisten sopimusten korkeimpiin hintoihin (ks. johdanto-osan 42–45 kappale).

               (88)

               Tehty vertailu perustuu varovaisiin oletuksiin, joiden mukaan Termoelectrica ja Electrocentrale Deva olisivat voineet korvata Hidroelectrican kanssa tehdyt sopimukset ainoastaan tekemällä useita sopimuksia markkinoiden korkeimpia hintoja tarjoavien muiden ostajien kanssa. Oletus on tehty hyvin varovaisesti: sen sijaan, että markkinahinta olisi määritelty tutkittavana olevia sopimuksia vastaavien sopimusten hintojen keskiarvon, mediaanin tai modaalisen lukumäärän perusteella, markkinahinta on määritetty korkeimman hinnan perusteella, jota on sovellettu useammassa, ei täysin vertailukelpoisessa sopimuksessa. Ottaen huomioon sopimusten erilaisuuden sekä mahdolliset seikat tai poikkeamat, jotka osaltaan selittävät, miksi korkeimpien hintojen sopimusten hintataso valittiin vertailukohdaksi, on todettava, että asianomainen lähestymistapa on suosiollinen tuensaajien kannalta, sillä se mahdollisesti aliarvioi saadun edun määrän. Electrocentrale Devan ja Termoelectrican vuosina 2009–2011 Hidroelectricalle tosiasiallisesti toimittamien sähkömäärien (johdanto-osan 32 kappale) painotetut keskihinnat olivat seuraavat:

                           (RON/MWh)

                           2009

                           2010

                           2011

                                       A)

                                       Electrocentrale Devan hinta

                           230,2

                           234,0

                           234,0

                                       B)

                                       Painotettu keskimääräinen markkinahinta

                           241,9

                           224,2

                           229,6

                           A:n ja B:n erotus

                           < 0

                           9,8

                           4,4

                           (RON/MWh)

                           2009

                           2010

                           2011

                                       A)

                                       Termoelectrican hinta

                           227,4

                           230,0

                           234,4

                                       B)

                                       Painotettu keskimääräinen markkinahinta

                           229,0

                           213,4

                           220,1

                           A:n ja B:n erotus

                           < 0

                           16,6

                           14,3

               (89)

               Edellä kuvattujen varovaisten oletusten perusteella tehty vertailu osoittaa, että Hidroelectrican Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle maksamat keskihinnat ovat silti korkeammat kuin vuosina 2010 ja 2011 maksetut korkeimmat hinnat, mikä tukee ekonometrisen analyysin tuloksia. Termoelectrican Hidroelectricalta perimät maksut olivat 16,6 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 14,3 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat. Electrocentrale Devan Hidroelectricalta perimät maksut olivat puolestaan 9,8 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2010 maksetut korkeimmat hinnat ja 4,4 leuta megawattitunnilta korkeammat kuin vuonna 2011 maksetut korkeimmat hinnat.

               (90)

               Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että tutkittavana olevat sopimukset suosivat Termoelectricaa ja Electrocentrale Devaa antamalla niille sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla.

               (91)

               Näin ollen komissio toteaa, ettei Hidroelectrica käyttäytynyt vastaavalla tavalla kuin markkinataloussijoittaja olisi käyttäytynyt vastaavissa olosuhteissa ja että se antoi perusteetonta taloudellista etua Termoelectricalle ja Electrocentrale Devalle.

         6.1.2   Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

               (92)

               Jotta toimenpidettä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, sen on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyä ja seurausta valtion toiminnasta.

               (93)

               Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa on osoitettu, Hidroelectrica on suoraan Romanian valtion määräysvallassa oleva yhtiö. Tästä seuraa, että Hidroelectrican menettämät varat ovat Romanian valtion menettämiä varoja. Lisäksi Romanian valtio nimeää omat johtajansa Hidroelectrican hallitukseen. Kyseiset johtajat toimivat samanaikaisesti myös poliittisissa tehtävissä ministeriössä, joka hallinnoi valtion omistusta Hidroelectricasta.

               (94)

               Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että valtiolla on mahdollisuus käyttää määräysvaltaa toimenpiteen myöntäneessä yhteisössä, ei oikeuta automaattisesti olettamaan, että kyseisen yhteisön toimet johtuvat valtiosta. Euroopan unionin tuomioistuin on tuomiossa Stardust Marine selventänyt käsitettä ”valtiosta johtuva toimenpide” sellaisten päätösten osalta, joihin liittyy julkisten yritysten varoja. Julkisten yritysten varat on katsottava valtion varoiksi ja niitä koskevat toimenpiteet on katsottava valtiosta johtuviksi, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä (39).

               (95)

               Tuomioistuin on määritellyt seikkoja, joiden perusteella voi olla mahdollista katsoa, että toimenpide johtuu valtiosta. Tällaisia seikkoja ovat julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, yrityksen oikeudellinen asema, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa on otettava huomioon myös tutkittavana olevien sopimusten laajuus, niiden sisältö tai niiden edellytykset.

               (96)

               Siksi on tarpeellista tutkia, voidaanko katsoa, että Romanian viranomaiset ovat tavalla tai toisella osallistuneet tutkittavana olevien sopimusten tekemiseen ja ylläpitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen.

               (97)

               Tältä osin on todettava, että talous- ja kauppaministeri osallistui aktiivisesti tutkittavana olevia sopimuksia ja sopimushintojen myöhempiä muutoksia koskevaan päätöksentekoon. Talous- ja kauppaministeriö antoi hyväksynnän sopimusten allekirjoittamiselle Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sekä Hidroelectrican välillä, mikä tosiasiallisesti osoittaa, että Romanian valtiolla oli lopullinen päätöksentekovalta Hidroelectricaan nähden (johdanto-osan 19–22 kappale). Päätelmää vahvistaa se seikka, että Hidroelectrica pyysi suoraan Romanian talous- ja kauppaministeriöltä hyväksyntää hinnanmuutoksille (johdanto-osan 26–31 kappale).

               (98)

               Suoria todisteita tukee lisäksi se, että Hidroelectrican liiketoiminta oli luonteeltaan tappiollista ja että yhtiön sitoutuminen ostamaan Paroșenin voimalaitoksen koko tuotannon ei perustunut liiketaloudellisiin syihin (johdanto-osan 84–85 kappale). Tutkittavana olevien sopimusten taustalla vaikuttavat olevan kyseisen kahden muun valtio-omisteisen sähköntuottajan heikko taloudellinen tilanne sekä hiilentuotantoon liittyvät sosiaaliset näkökohdat (johdanto-osan 20–21 kappale). Kyseiset kolme valtio-omisteista sähköntuottajaa sekä valtio-omisteiset hiiliyhtiöt olivat siten saman valtion, jolta Termoelectrica ja Electrocentrale Deva pyysivät tukea toimintansa rahoittamiseen, omistuksessa ja vastuulla.

               (99)

               Tämä vahvistaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämän alustavan päätelmän, jonka mukaan tutkittavana olevat sopimukset ja niiden täytäntöönpano eivät perustuneet Hidroelectrican järkeviin ja riippumattomiin liiketaloudellisiin päätöksiin vaan ne johtuivat siitä, että Romanian valtio käytti määräysvaltaansa kyseiseen yhtiöön nähden.

               (100)

               Näin ollen komissio toteaa, että on olemassa suoria todisteita, jotka osoittavat, että tutkittavana olevien sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano johtuivat Romanian valtiosta. Lisäksi, kun otetaan huomioon, että kyseisten sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano aiheuttivat tappioita Hidroelectricalle, joka on julkinen yritys, komissio toteaa, että kyseiset toimenpiteet myönnettiin valtion varoista.

         6.1.3   Tuen valikoivuus

               (101)

               Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

               (102)

               Tutkittavana olevat sopimukset tehtiin kahden tietyn toimittajan, Termoelectrican ja Electrocentrale Devan, kanssa, jotka molemmat saivat sopimuksestaan perusteetonta taloudellista etua. Yksikään muu Hidroelectricalle sähköä toimittava yritys ei hyötynyt vastaavista ehdoista kuin tutkittavana olevissa sopimuksissa säädettiin. Liiallisen korkeista sopimushinnoista johtuva taloudellinen etu on siten valikoivaa.

         6.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

               (103)

               Jäsenvaltion myöntämä tuki vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan, jos se vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa verrattuna sen kanssa kilpaileviin yrityksiin. Kilpailun katsotaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla etenkin, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (40).

               (104)

               Termoelectrica ja Electrocentrale Deva toimivat kilpailluilla sähkönmyyntimarkkinoilla (johdanto-osan 35–38 kappale). Tällaisille yrityksille annettu taloudellinen tuki voi antaa niille edun verrattuna sellaisiin kilpailijoihin, joille ei tarjota vastaavia hintoja markkinaehtojen mukaisesti. Nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen tarkoituksena oli suosia hiilipohjaisen sähkön tuotantoa, mikä voi vääristää sähköntuottajien välistä kilpailua. Lisäksi Romanian markkinat liittyvät (ja liittyivät myös merkityksellisenä ajanjaksona) läheisesti muiden jäsenvaltioiden markkinoihin, ja Romania myös vie sähköä muihin jäsenvaltioihin (johdanto-osan 17 kappale).

               (105)

               Edellä kuvatun perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

         6.1.5   Johtopäätös tuen olemassaolosta

               (106)

               Edellä johdanto-osan 72–105 kappaleessa kuvattujen argumenttien perusteella komissio toteaa, että tutkittavana olevat sopimukset sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi. Romania ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta. Tukea on siten pidettävä sääntöjenvastaisena.

         6.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

               (107)

               Romanian Termoelectrican ja Electrocentrale Devan hyväksi toteuttama toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, minkä vuoksi sen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla.

               (108)

               Tässä tapauksessa myönnetty tuki toi tuensaajille tuloja, joita ei ollut kohdennettu mihinkään tiettyyn sähkön tuotantoa tai jakelua parantavaan investointiin. Tällaisen toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla on arvioitava suppeasti tiukkoja ehtoja soveltaen. Asianomaisen kahden vuoden aikana myönnetty toistuva ja pitkäkestoinen toimintatuki ei vaikuta olleen välttämätön eikä edistäneen selvää unionin yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tuen oikeasuhteisuutta ei myöskään ole osoitettu. Lisäksi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion vastuulla on joka tapauksessa ilmoittaa, millä perusteella tuki soveltuu sisämarkkinoille, sekä osoittaa, että kyseiset perusteet pätevät tässä tapauksessa (41).

               (109)

               Romanian viranomaiset eivät ole esittäneet mahdollisia perusteita, joiden nojalla valtiontuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, eikä komissio ole havainnut mahdollisia sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteita.

               (110)

               Edellä kuvatun perusteella komissio katsoo, että tutkittavana olevien sopimusten kautta myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

         6.3   Takaisinperintä

               (111)

               Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on kumottava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (42). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (43). Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin sääntöjenvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten samalla markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (44).

               (112)

               Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (45) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [– –]”.

               (113)

               Nyt käsiteltävänä olevaa valtiontukea ei SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena. Lisäksi koska tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne saadaan palautettua. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaajat alkoivat saada tukea eli kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, ja päättyy siihen, kun sähkötoimitukset päättyivät vuoden 2011 lopussa (46). Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan.

               (114)

               Takaisinperittävä summa määritetään johdanto-osan 32 kappaleessa kuvattujen vuotuisten keskihintojen, joilla Hidroelectrica osti sähköä Termoelectricalta ja Electrocentrale Devalta, sekä kunkin vuoden korkeimpien sähköstä maksettujen markkinahintojen välisten hintaerojen perusteella. Kyseiset hintaerot on määritetty johdanto-osan 89 kappaleessa. Asian yksinkertaistamiseksi hintaerot on määritetty 1 päivänä tammikuuta 2010 ja 1 päivänä tammikuuta 2011 sovellettujen hintojen perusteella koko asianomaisen vuoden osalta. Edellä kuvatun perusteella määritetty takaisinperittävä summa on Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Vaihtoehtoisesti Romanian viranomaiset voivat määrittää takaisinperittävät summat osavuositasolla (esim. kuukausitasolla tai kahden viikon välein) Hidroelectrican tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella.

               (115)

               Käytetystä laskentamenetelmästä riippumatta korko lisätään takaisinperittäviin summiin Hidroelectricalle ajanjaksolla 2009–2011 kuukausittain tosiasiallisesti toimitettujen sähkömäärien perusteella ja ottaen huomioon johdanto-osan 89 kappaleessa mainitut hintaerot markkinahintoihin verrattuna.

               (116)

               Tapaukseen liittyvien seikkojen perusteella on lisäksi asianmukaista tutkia, olisiko takaisinperintävelvollisuus laajennettava koskemaan Termoelectrican ja Electrocentrale Devan lisäksi myös muita oikeudellisia yksiköitä sen varalta, että oikeusseuraannon tai taloudellisen jatkuvuuden takia Termoelectrican ja Electrocentrale Devan vastuiden katsotaan siirtyneen toiselle yritykselle tai että Termoelectrica ja Electrocentrale Deva eivät kykene suoriutumaan takaisinmaksuvelvollisuudestaan. Tältä osin unionin tuomioistuimet ovat määritelleet useita seikkoja, jotka komissio voi ottaa joko yhdessä tai erikseen huomioon määrittäessään, onko kahden eri yrityksen välillä taloudellinen jatkuvuus (47).

         6.3.1   Taloudellinen jatkuvuus Termoelectrican ja CEH:n välillä

               (117)

               Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa on todettu, Termoelectrica on asetettu selvitystilaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että yhtiö on selvitystilassa eikä pysty maksamaan tukea takaisin, ei muodosta perustetta vapauttaa yhtiö tuen takaisinmaksusta. Tällaisissa tapauksissa aiemman tilanteen palauttaminen ja kilpailun vääristymisen poistaminen voidaan lähtökohtaisesti toteuttaa siten, että kyseessä olevien tukien palauttamisesta johtuva saatava kirjataan velkojien saatavista laadittavaan luetteloon (48). Saatavan merkitseminen velkojien saatavista laadittuun luetteloon mahdollistaa takaisinperintävelvollisuuden noudattamisen vain, jos valtion viranomaiset eivät pysty perimään tukien määrää takaisin kokonaisuudessaan ja konkurssimenettely johtaa saajayrityksen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (49). Koska sääntöjenvastaisten tukien saajayritys on konkurssissa ja koska osaa kyseisen konkurssissa olevan yrityksen toiminnasta jatkamaan on perustettu yhtiö, mainitun toiminnan jatkaminen ilman, että kyseiset tuet on peritty kokonaan takaisin, on omiaan ylläpitämään mainitun yhtiön markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamasta kilpailuedusta johtuvaa kilpailun vääristymistä. Näin ollen mainitunlaista äskettäin perustettua yhtiötä voidaan pitää velvollisena palauttamaan kyseiset tuet, jos sillä edelleen on kyseinen kilpailuetu (50). Näin on muun muassa silloin, jos ennen tuensaajan likvidointia tuen maksamisesta hyötyneet omaisuuserät siirretään tytäryhtiölle, joka on perustettu tuensaajan liiketoiminnan jatkamiseksi (taloudellinen jatkuvuus). Lisäksi erityisesti silloin, kun tukea saanut yritys sulautuu toiseen yritykseen ja siirtää kaikki oikeutensa ja velvollisuutensa sulautumalle, myös tuen takaisinmaksuvelvollisuus siirtyy sulautumalle (oikeusseuraanto).

               (118)

               Jos Termoelectrican liiketoimintaa hyödyttänyttä tukea saada täysimääräisesti perittyä takaisin, nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tutkittava, onko Termoelectrican ja muiden yritysten välillä taloudellinen jatkuvuus ja/tai oikeusseuraanto.

               (119)

               Taloudellisen jatkuvuuden osalta voidaan todeta, että kuten johdanto-osan 48 ja 51 kappaleessa on todettu, Termoelectrica perusti syyskuussa 2011 tytäryhtiön Electrocentrale Paroșenin, jonka omistukseen se siirsi (saman valtio-omisteisen konsernin sisällä) tutkittavana olevan sopimuksen nojalla toimitetun sähkön tuotannosta tosiasiallisesti vastanneen voimalaitoksen (johdanto-osan 48–65 kappale) sekä kaikki kyseisestä sopimuksesta johtuvat Termoelectrican oikeudet ja velvollisuudet. Kyseinen yhtiö jatkoi sähkön myymistä Hidroelectricalle tutkittavana olevan sopimuksen nojalla lokakuuhun 2011 asti (jolloin yritys sulautui CEH-yhtiöön). Näin ollen Electrocentrale Paroșeni otti vastatakseen liiketoiminnoista, jotka hyötyivät emoyhtiö Termoelectricalle myönnetystä tuesta, ja jatkoi niiden toteuttamista. Siksi sitä olisi pidettävä Termoelectrican taloudellisen toiminnan jatkajana.

               (120)

               Marraskuussa 2012 Electrocentrale Paroșeni sulautui Electrocentrale Devan kanssa vastaperustettuun CEH-yhtiöön. Kyseisen sulautumisen myötä CEH otti vastatakseen kaikista Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista ja Electrocentrale Paroșeni lakkasi olemasta erillisenä oikeudellisena yksikkönä. Tästä seuraa, että Electrocentrale Paroșenin, joka otti vastatakseen tuesta hyötyvistä liiketoiminnoista, ja CEH:n, johon Electrocentrale Paroșeni sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Paroșenin oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on oikeusseuraanto.

               (121)

               Näin ollen Termoelectricalle myönnetyn tuen takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

         6.3.2   Taloudellinen jatkuvuus Electrocentrale Devan ja CEH:n välillä

               (122)

               Kuten edellä johdanto-osan 51 kappaleessa on kuvattu, Electrocentrale Deva, joka hyötyi tuesta täysimääräisesti riippumattomana – vaikkakin Termoelectrican määräysvallan alaisena – oikeudellisena yksikkönä ei enää ole riippumaton yksikkö. Electrocentrale Devan, joka oli tuesta hyötynyt oikeudellinen yksikkö, ja CEH:n, johon Electrocentrale Deva sulautui 1 päivänä marraskuuta 2012 ja joka otti vastatakseen Electrocentrale Devan oikeuksista ja velvollisuuksista, välillä on kuitenkin oikeusseuraanto.

               (123)

               Lisäksi useat seikat osoittavat, että Electrocentrale Devan ja CEH:n välillä oli taloudellinen jatkuvuus. Tällaisia seikkoja ovat esimerkiksi seuraavat: i) Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumisen myötä vastaperustettu yhtiö CEH otti vastatakseen molemmista yhtiöistä elokuusta 2012 alkaen, mukaan lukien niiden operatiiviset omaisuuserät ja henkilöstö; ii) vastaperustetun CEH:n pääasiallinen toimiala vuonna 2012 oli sähköntuotanto, kuten oli myös Electrocentrale Devan; iii) molemmat yhtiöt ovat kokonaan valtion omistamia: kuten johdanto-osan 50 kappaleessa on esitetty, tutkittavana olevien sopimusten mukaisten toimitusten päättymispäivänä Termoelectrica, joka oli kokonaan valtion omistuksessa, omisti puolestaan 100 prosenttia Electrocentrale Devasta ja Electrocentrale Paroșenista; iv) myös vastaperustettu CEH on kokonaan valtion omistama.

               (124)

               Edellä kuvatun perusteella voidaan todeta, että oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus Electrocentrale Devan, Electrocentrale Paroșenin ja Termoelectrican sekä CEH:n välillä on osoitettu. Tältä osin on lisäksi todettava, ettei toimenpide, jossa velka muutettiin osakkeiksi riippumattoman arvioijan raportin perusteella ennen Electrocentrale Devan ja Electrocentrale Paroșenin sulautumista CEH-yhtiöön (johdanto-osan 50 kappale), riko jatkuvuutta kyseisten kolmen yhtiön välillä. Osakkeiden siirtoa koskeva toimenpide ei vaikuttanut tuensaajien identiteettiin eikä toimenpiteestä saatuun hyötyyn, joka siirtyi eteenpäin osakkaan identiteetistä riippumatta. Lisäksi on todettava, että tässä tapauksessa asianomainen osakas oli Romanian valtio sekä ennen vuotta 2011 että yhtiöiden CEH-yhtiöön sulautumisen jälkeen. Tästä seuraa, että Electrocentrale Devaa ja Termoelectricaa koskevat takaisinmaksuvelvollisuudet olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

         6.3.3   Takaisinperintää koskevat päätelmät

               (125)

               Takaisinperittävän summan olisi lähtökohtaisesti oltava Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 leuta. Koska Electrocentrale Devan, Termoelectrican ja CEH:n välillä on todettu oikeusseuraanto ja taloudellinen jatkuvuus, molempia tuensaajia koskeva takaisinmaksuvelvollisuus olisi laajennettava koskemaan myös CEH-yhtiötä.

         7.   PÄÄTELMÄT

               (126)

               Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Electrocentrale Devan välillä tehdyt sopimukset sisälsivät vuosien 2010 ja 2011 osalta etuuskohteluun perustuvia sähkötariffeja jälkimmäisten yhtiöiden hyväksi. Kyseiset tariffit ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania on täytäntöönpannut kyseisen tuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Valtiontuki, jonka määrä on Electrocentrale Devan osalta 3 656 675 Romanian leuta ja Termoelectrican osalta 22 619 821 Romanian leuta, joka myönnettiin etuuskohteluun perustuvina sähkötariffeina kyseisten yhtiöiden hyväksi ja jonka Romania on myöntänyt SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.
   2 artikla
   Romanian on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki takaisin kaikilta tuensaajilta. Tuen takaisinmaksuvelvollisuus on laajennettu koskemaan CE Hunedoara -yhtiötä.
   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (51) V luvun mukaisesti.
   3 artikla
   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.
   Romanian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
   4 artikla
   Romanian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

               —

               määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin tuensaajalta;

               —

               yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien todisteet siitä, että takaisinperintää koskeva määräys on kirjattu asianmukaisen saantijärjestyksen mukaisesti Termoelectrican likvidointiprosessin yhteydessä;

               —

               mikäli Termoelectrica ei kykene täyttämään takaisinperintää koskevan määräyksen ehtoja, Termoelectrican purkamisesta annettu määräys sekä todisteet siitä, että Termoelectrica poistuu markkinoilta lopullisesti;

               —

               asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

         Romanian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.
   5 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2015.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  Komission päätös C(2012) 2552 final, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2012, valtiontuesta SA.33475, s. 46.

      (2)  EUVL C 395, 20.12.2012, s. 46.

      (3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1/1958, 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

      (4)  Kaikki Hidroelectrican hallituksen jäsenet – pääjohtajaa ja Fondul Proprietatean edustajaa lukuun ottamatta (vuonna 2010) – ovat toimineet samanaikaisesti eri ministeriöiden viroissa, joihin heidät on nimitetty talous- ja kauppaministerin määräyksillä seuraavasti: i) vuosina 2005–2006 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat talous- ja kauppaministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja, pienten- ja keskisuurten yritysten ministerikabinetin päällikkö, valtionvarainministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja sekä hallituksen pääsihteeristöön kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja; ii) vuosien 2007–2008 osalta tilanne ei ole tiedossa; iii) vuonna 2009 Hidroelectrican hallituksen puheenjohtajana toimi talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö ja valtionvarainministeriön kansliapäällikkö, ja lisäksi kaksi muuta talous- ja kauppaministeriön johtajaa toimivat Hidroelectrican hallituksen jäseninä; iv) vuonna 2010 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat kolme talous- ja kauppaministeriön henkilökohtaista avustajaa, valtionvarainministeriön kansliapäällikkö ja talous- ja kauppaministeriön johtaja.

      (5)  Bukarestin tuomioistuimen päätös nro 22456/3/2012, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2012.

      (6)  Bukarestin tuomioistuimen päätös nro 6482, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2013.

      (7)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2009, s. 15.

      (8)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2011, s. 15.

      (9)  Esimerkiksi Termoelectricalle hiiltä toimittaneet hiilikaivokset, kuten Paroșenin kaivos, sisältyivät Romanian suunnitelmaan myöntää tukea maan kilpailukyvyttömien hiilikaivosten sulkemiseksi. Komissio hyväksyi tuen asiassa SA.33033 National Hard Coal Company 22 päivänä helmikuuta 2012 antamallaan päätöksellä.

      (10)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2010, s. 12.

      (11)  Energia-alan sääntelyviranomaisen vuosikertomus 2011, s. 22.

      (12)  Toimitukset alkoivat vuonna 2009.

      (13)  Termoelectrican kanssa tehty sopimus päätettiin 29 päivänä elokuuta 2012 ja Electrocentrale Devan sopimus 30 päivänä elokuuta 2012.

      (14)  Elokuun 1 päivänä 2013 Societatea Națională a Huilei, joka muodostui, kun Compania Nationala a Huilein väitetysti kilpailukykyiset kaivokset irrotettiin spin-off-yritykseksi, liitettiin myös osaksi Complexul Energetic Hunedoaraa.

      (15)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen 25 artikla.

      (16)  CET Paroșenin voimalaitosyksikkö 4 – sopimuksen alainen määrä koko sopimuskauden aikana oli keskimäärin 940 gigawattituntia vuodessa.

      (17)  Maaliskuun 22 päivänä 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 225 Romanian leuta megawattitunnilta; lisäyksessä 2 (päiväys tuntematon) vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 225 leuta megawattitunnilta ja määrättiin, että vuodesta 2010 alkaen hinnan määrittämisestä vastaa ANRE koko lopun sopimuskauden osalta; 7 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 3 vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 19 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 30 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 5 ajanjakson 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010 hinnaksi asetettiin 230 leuta megawattitunnilta; 31 päivänä joulukuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 6 hinnaksi asetettiin sama hinta kuin lisäyksessä 5 (230 leuta megawattitunnilta 31 päivään tammikuuta 2011 asti); 1 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 7 ajanjakson 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011 hinnaksi asetettiin 235 leuta megawattitunnilta; 22 päivänä syyskuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 8 alkuperäisen sopimuksen toimittaja Termoelectrica korvattiin yhtiöllä SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroșeni SA.

      (18)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen 14 artikla.

      (19)  Alkuperäinen sopimushinta oli 220,56 Romanian leuta megawattitunnilta. Elokuun 1 päivänä 2009 päivätyssä lisäyksessä vuoden 2009 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 2 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 2 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 30 päivä kesäkuuta 2010 hinnaksi asetettiin 225,70 leuta megawattitunnilta; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 3 ajanjakson 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 ajanjakson 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 5 ajanjakson 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011 hinnaksi asetettiin 234 leuta megawattitunnilta.

      (20)  Termoelectrican osalta: 20 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 vuoden 2009 hinta asetettiin ANREn päätöksen perusteella; 1 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 2 asetettiin vuoden 2009 hinta ja määrättiin, että vuodesta 2010 alkaen Paroșenin voimalaitoksen osalta sopimushinnan määrittämisestä vastaa ANRE.
   Electrocentrale Devan osalta: 7 päivänä tammikuuta 2009 päivätyn lisäyksen 2 hinnanmuutos tehtiin ANREn päätöksen perusteella.

      (21)  Termoelectrican osalta: 1 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 3 viitataan talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikön hyväksymään kirjeeseen nro II/11096/31.7.2009 ja asetetaan hinta vuodelle 2009; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11672/11.2.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 5 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä huhtikuuta – 31 päivä joulukuuta 2010; 1 päivänä tammikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 6 viitataan edellä mainittuun talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 7 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro 6547/21.1.2011 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011.
   Electrocentrale Devan osalta: 1 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä lisäyksessä 1 viitataan talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikön hyväksymään kirjeeseen nro II/11096/31.7.2009 ja asetetaan hinta vuodelle 2009; 11 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 3 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11672/11.2.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä tammikuuta – 31 päivä maaliskuuta 2010; 1 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä lisäyksessä 4 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro II/11877/29.3.2010 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä huhtikuuta–31 päivä joulukuuta 2010; 1 päivä helmikuuta 2011 päivätyssä lisäyksessä 5 viitataan talous- ja kauppaministerin hyväksymään kirjeeseen nro 6547/21.1.2011 ja asetetaan hinta ajanjaksolle 1 päivä helmikuuta – 31 päivä joulukuuta 2011.

      (22)  Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 ja 20 päivänä helmikuuta 2015 toimittamien tietojen mukaan tutkittavana olevien sopimusten mukaiset sähköntoimitukset lakkasivat vuoden 2011 lopussa. Vuonna 2012 ei siten enää toimitettu sähköä.

      (23)  OPCOMin hallinnoima vasta heinäkuusta 2011.

      (24)  Komission päätös, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan mukaisesta menettelystä ja sakkojen määräämisestä perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1) 7 artiklan mukaisesti asiassa AT.39 984 – Romanian sähköpörssi/OPCOM.

      (25)  Tietokokonaisuus kattoi seuraavat tiedot: myyjän ja ostajan tunnistetiedot, sopimustyyppi, sopimuksen alkamispäivä, sopimuksen päättymispäivä, sähkön määrä, toimituksen kuvaus ja painotettu keskihinta kunakin vuonna ajanjaksolla 2009–2011.

      (26)  Komission päätös C(2012) 2516 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3), komission päätös C(2012) 2517 final asiassa SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21), komission päätös C(2012) 2542 final asiassa SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5) ja komission päätös C(2012) 2556 final asiassa SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

      (27)  Romanian 3 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

      (28)  Romanian 20 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

      (29)  Julkaistu 4 päivänä lokakuuta 2011 Romanian virallisessa lehdessä nro 700.

      (30)  Yhtiö hyväksyttiin asetettavaksi selvitystilaan yleiskokouksen 12 päivänä maaliskuuta 2012 tekemällä päätöksellä.

      (31)  Katso alaviite 27.

      (32)  Saatavilla ainoastaan romaniankielisenä osoitteessa http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, s. 213

      (33)  Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamat tiedot.

      (34)  Ks. Romanian 11 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen liite 1.

      (35)  Termoelectrican kanssa tehdyn sopimuksen osalta.

      (36)  Electrocentrale Devan kanssa tehdyn sopimuksen osalta.

      (37)  Ks. esimerkiksi asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), tuomio 31.3.1991, Kok., 18 ja 19 kohta; asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., 51 kohta; yhdistetyt asiat T-129/95, T-2/96 ja T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke v. komissio, tuomio 31.1.1999, Kok., 104 kohta; yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, Burgenlandin osavaltio ja Itävalta v. komissio, tuomio 28.2.2012, Kok., 48 kohta.

      (38)  Hidroelectrican selvittäjän raportti, http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf (saatavana ainoastaan romaniankielisenä), s. 212.

      (39)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

      (40)  Alzetta, 141–147 kohta; Altmark Trans.

      (41)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993, Kok., 20 kohta.

      (42)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., 13 kohta.

      (43)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., 75 kohta.

      (44)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., 64 ja 65 kohta.

      (45)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä; EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

      (46)  Sähkötoimitukset päättyivät ennen kuin Hidroelectrican selvittäjä päätti tutkittavana olevat sopimukset elokuun 2012 lopussa.

      (47)  Asia T-123/09, Ryanair v. komissio, tuomio 28.3.2012, Kok., 155–156 kohta; yhdistetyt asiat T-415/05, T-416/05 ja T-423/05, Helleenien tasavalta, Olimpiakes Aerogrammes AE ja Olimpiaki Aeroporia AE v. komissio, tuomio 13.9.2010, Kok.,135 kohta; ja asia C-287/12 P, Ryanair v. komissio, tuomio 13.6.2013, Kok., 101–107 kohta.

      (48)  Asia C-277/00, SMI, tuomio 29.4.2004, Kok., 85 kohta; asia C-52/84, komissio v. Belgia, tuomio 15.1.1986, Kok., 14 kohta; asia C-142/87, Tubemeuse, tuomio 21.3.1990, Kok., 60–62 kohta.

      (49)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja (Magefesa), tuomio 11.12.2012, Kok., 104 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

      (50)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja (Magefesa), 106 kohta.

      (51)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1, sekä siihen tehdyt muutokset).

      LIITE

         TALOUDELLISTA ETUA KOSKEVA ARVIOINTI – EKONOMETRINEN ANALYYSI

         Ekonometrisen analyysin lähtökohdat ja kuvaus

      Komission toteuttamassa ekonometrisessä analyysissa pyritään muodostamaan tutkinnan kohteena oleville sopimuksille vertailuhinnat. Ne voidaan määrittää tekemällä regressioanalyysi niistä aineistoon sisältyvistä sopimuksista, jotka eivät ole tutkinnan kohteena, ja hyödyntämällä kyseisten sopimusten tietoja. Ensimmäiseksi regressioanalyysin avulla voidaan muodostaa vertailuhinta aineistoon sisältyvien sopimusten ominaispiirteiden perusteella (”aineiston sisäiset ennusteet”). Regressioanalyysin tuloksia käytetään sitten tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan arvioimiseksi ottaen huomioon sopimuksen ominaispiirteet (”aineiston ulkopuoliset ennusteet”). Regressioanalyysissa aineistoon sisältyvien sopimusten hintojen vaihtelua selitetään ostetun määrän ja vuositason valemuuttujien perusteella (1).
      Ekonometrisen analyysin lähtökohtana on periaate, jonka mukaan hinnat määräytyvät useiden tekijöiden (esim. lukumäärien) perusteella. Olisi harhaanjohtavaa verrata eri sopimusten hintoja ottamatta huomioon näitä tekijöitä. Sen vuoksi syystä tässä kvantitatiivisessa tarkastelussa katsotaan, että sopimusten vertailukelpoisuus lisääntyy otettaessa tietyt ulkoiset tekijät huomioon. Jos normalisointia ei tehtäisi, vain täysin yhdenmukaisia sopimuksia voitaisiin verrata mielekkäästi.
      Tämän empiirisen tarkastelun tavoitteena ei ole arvioida hintojen ja ulkoisten tekijöiden välistä syy-yhteyttä. Esimerkiksi tiettyjen tekijöiden ja hintojen välisen syy-yhteyden arviointi edellyttäisi, että tarkastellaan endogeenisuuden riskiä, eli riskiä siitä, että selittävä muuttuja (esim. määrät) on alttiina selitettävän muuttujan (esim. hinta) vaikutukselle huomioimatta jätettyjen muuttujien tai samanaikaisuuden aiheuttamien vaikutusten vuoksi. Kvantitatiivisen tarkastelun tavoitteena on normalisoida eri sopimusten hinnat, jotta ne olisivat keskenään vertailukelpoisempia. Tämä on tarpeen, koska sopimukset ja tarjonnan ominaispiirteet eivät ole täysin yhdenmukaisia.
      Regressioanalyysi havainnollistaa käsiteltävänä olevien kahdenvälisten sopimusten keskeisimpiä piirteitä:

                  —

                  kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (2);

                  —

                  kun mukaan otetaan vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden muutoksia vuodesta toiseen.

            Empiirisen analyysin ensimmäisen vaiheen osalta aineistoon sisältyviä sopimuksia koskevan regressioanalyysin tulokset esitetään jäljempänä taulukossa 1.
      Empiirisen analyysiin toisen vaiheen osalta voidaan todeta, että komissio on määrittänyt kullekin vuodelle vertailuarvon ja arvioinut sitten sopimuksia suhteessa siihen, jotta voidaan päätellä, olivatko Hidroelectrican hinnat matalampia vai korkeampia kuin mallinnettu vertailuhinta. Seuraavassa kuvataan yksityiskohtaisesti vertailuarvon määrittämiseen käytettäviä menetelmiä:

                  Ensinnäkin kunkin tutkinnan kohteena olevan sopimuksen osalta lasketaan, miten paljon vuosittainen todellinen hinta mahdollisesti poikkeaa vastaavasta vertailuhinnasta, joka on laskettu käyttämällä regressioanalyysia ja sopimuksen ominaispiirteitä.

                  Toiseksi määritetään kallein sopimus (3). Tämä tarkoittaa sitä aineistoon sisältyvää sopimusta, jonka mukainen hinta ylittää eniten vastaavan vertailuhinnan (absoluuttisina lukuina). On perusteltua valita kallein sopimus, jonka hintojen vaihteluväli ylittää vertailuhinnan keskiarvon, mutta on kuitenkin varovainen. Ekonometrinen malli ei ensinnäkään selitä jokaista aineistoon sisältyvää toteutunutta hintaa, ja vertailuhinnan arvossa otetaan ylä- tai alapuolelle jäävä luottamusväli ja virhemarginaali huomioon. Toiseksi todellisillakin markkinoilla hintapoikkeamat ovat mahdollisia. Markkinaehtoisten sopimusten joukosta määritetty kallein sopimus (ks. johdanto-osan 42–45 kappale) antaa kvantitatiivista tietoa tällaisten poikkeamien mahdollisesta suuruudesta ja markkinalähtöisen vaihteluvälin lasketun vertailuhinnan ympärille.

                  Kolmanneksi on todettava, että hintaeroa kalleimpaan sopimukseen käytetään erottamaan vertailuhinnan ylittävät toteutuneet hinnat vertailuhinnan alittavista sopimushinnoista.

                              —

                              Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja jos näiden hintojen ero on suurempi kuin kalleimman sopimushinnan ja vertailuhinnan ero (4), sopimuksen katsotaan olevan markkinaehtojen vastainen.

                              —

                              Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi.

            Seuraavassa taulukossa esitetään aineiston regressioanalyysin yksityiskohtaiset tulokset. Regressio selittää 36 prosenttia aineistossa esiintyvästä vaihtelusta. Seuraavassa taulukossa esitettyjä arvioita kertoimista käytetään analyysin seuraavassa vaiheessa tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan (aineiston ulkopuoliset ennusteet) määrittämisessä käyttäen oletusta, jonka mukaan myös ne ovat vähittäistason sopimuksia aineiston sopimusten tapaan.

         Ekonometrisen analyysin tulokset

         Taulukko 1

         Regressioanalyysi

                  Source

                  SS

                  df

                  MS

                              Number of obs

                              =

                              137

                              F(5,131)

                              =

                              14,73

                              Prob > F

                              =

                              0,0000

                              R-squared

                              =

                              0,3598

                              Adj R-squared

                              =

                              0,3354

                              Root MSE

                              =

                              23,937

                  Model

                  4218,7868

                  5

                  8436,95736

                  Residual

                  75057,7748

                  131

                  572,960113

                  Total

                  117242,562

                  136

                  862,077659

                  Average price RON ~ h

                  Coef.

                  Std. Err.

                  t

                  P > |t|

                  [95 % Conf. Interval]

                  Annual quantity GWh

                  – ,0114518

                  ,0078662

                  – 1,46

                  0,148

                  – ,027013

                  ,0041094

                  year

                  2008

                  26,39286

                  6,212094

                  4,25

                  0,000

                  14,10385

                  38,68186

                  2009

                  44,00499

                  6,668892

                  6,60

                  0,000

                  30,81234

                  57,19765

                  2010

                  32,16928

                  6,525077

                  4,93

                  0,000

                  19,26112

                  45,07744

                  2011

                  49,21547

                  6,458884

                  7,62

                  0,000

                  36,43826

                  61,99268

                  _cons

                  153,9978

                  5,159037

                  29,85

                  0,000

                  143,792

                  164,2036

            Seuraavissa taulukoissa esitetään taulukossa 1 yksityiskohtaisesti esitettyä regressioanalyysia hyödyntävän empiirisen analyysin tulokset. Kallein sopimus valitaan kunakin vuonna jokaisen sopimuksen arvioidun hintatason ja toteutuneen hintatason välisen hintaeron perusteella (RON/MWh). Jäljempänä olevissa taulukoissa 2 ja 3 esitetään Hidroelectrican sopimuksen vuosittaisten (eli vuosien 2009–2011) ostohintojen erot verrattuna simuloituun vertailuhintaan kummankin tutkinnan kohteena olevan yrityksen osalta.
      Vuonna 2009 toteutuneen hinnan ja vertailuhinnan välinen suurin hintaero on noin 69,73 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroeletrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ei kummassakaan tapauksessa ylitä arvioitua hintaa siten, että hintaero olisi suurempi kuin 69,73 RON/MWh (ks. taulukko 2).
      Vuonna 2010 kalleimman hinnan ja vertailuhinnan eroksi arvioidaan 45,36 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroelectrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ylittää kummassakin tapauksessa arvioidun hinnan siten, että hintaero on suurempi kuin 45,36 RON/MWh. Termoelectrican sopimuksen hintaero on 53,05 RON/MWh ja Electrocentrale Devan sopimuksen hintaero 51,37 RON/MWh (ks. taulukko 2).
      Vuonna 2011 kalleimman hinnan ja vertailuhinnan eroksi arvioidaan 30,12 RON/MWh. Hidroelectrican ja Termoelectrican sekä Hidroeletrican ja Electrocentrale Devan sopimuksissa toteutunut hinta ylittää kummassakin tapauksessa arvioidun hinnan siten, että hintaero on suurempi kuin 30,12 RON/MWh. Termoelectrican sopimuksen hintaero on 38,62 RON/MWh ja Electrocentrale Devan sopimuksen hintaero 32,64 RON/MWh (ks. taulukko 2).

         Taulukko 2

         Sopimuksia koskeva analyysi tarkasteltavalla kaudella 2009–2011

                  (RON/MWh)

                  TERMOELECTRICA

                  2009

                  2010

                  2011

                  Toteutunut hinta (OP)

                  227,40

                  230,00

                  234,40

                  Ennustettu hinta (PP)

                  187,69

                  176,95

                  195,78

                  Erotus (OP-PP)

                  39,71

                  53,05

                  38,62

                  Kallein hinta (MUD)

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Erotus OP – PP + MUD

                  < MUD

                  7,69

                  8,50

                  ELECTROCENTRALE DEVA

                  2009

                  2010

                  2011

                  Toteutunut hinta (OP)

                  230,20

                  234,00

                  234,00

                  Ennustettu hinta (PP)

                  192,28

                  182,63

                  201,54

                  Erotus (OP-PP)

                  37,92

                  51,37

                  32,46

                  Kallein hinta (MUD)

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Erotus OP – PP + MUD

                  < MUD

                  6,01

                  2,34

            Edellä esitetyistä tuloksista ilmenee, että Hidroelectrican sekä Termoelectricalle että Electrocentrale Devalle vuosina 2010 ja 2011 maksamat hinnat ylittävät aineistoon sisältyneiden sopimusten perusteella määritetyn kohtuullisen vertailuarvon. Vertailu on kuitenkin tehty vähittäistason sopimusten (kaikki aineistoon sisältyvät sopimukset) ja Hidroelectrican sekä Electrocentrale Devan ja Termoelectrican tukkutason sopimusten välillä. Toisin sanoen simuloidut vertailuhinnat sisältävät energiatuotteiden vähittäiskaupan kustannuksia, joista kyseisten kahden sopimuksen tapauksessa ei aiheudu. Näin ollen simuloidut vertailuhinnat ovat korkeammat kuin vastaavat tukkuhinnat. Jotta tämä ero voidaan ottaa huomioon, kalleimman hinnan absoluuttisesta arvosta on vähennettävä 5 prosentin vähittäismarginaali (5). Tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. Ne vahvistavat edelleen markkinoiden vertailuarvon ylittävät hinnat vuosina 2010 ja 2011 kummankin toimittajan osalta:

         Taulukko 3

         Sopimuksia koskeva analyysi, jossa 5 prosentin vähittäismarginaalin vähennys on otettu huomioon tarkasteltavalla kaudella 2009–2011

                  (RON/MWh)

                  TERMOELECTRICA

                  2009

                  2010

                  2011

                  Toteutunut hinta (OP)

                  227,40

                  230,00

                  234,40

                  Ennustettu hinta (PP)

                  187,69

                  176,95

                  195,78

                  Erotus (OP-PP)

                  39,71

                  53,05

                  38,62

                  Kallein hinta (MUD)

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %)

                  < MUD

                  18,81

                  19,80

                  ELECTROCENTRALE DEVA

                  2009

                  2010

                  2011

                  Toteutunut hinta (OP)

                  230,20

                  234,00

                  234,00

                  Ennustettu hinta (PP)

                  192,28

                  182,63

                  201,54

                  Erotus (OP-PP)

                  37,92

                  51,37

                  32,46

                  Kallein hinta (MUD)

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Erotus: OP – (PP + MUD) – 5 %)

                  < MUD

                  17,41

                  13,92

            Yhteenvetona voidaan todeta, että ekonometrinen analyysi osoittaa Termoelectrican ja Electrocentrale Devan sopimushintojen ylittävän markkinahinnat. Kun kuitenkin otetaan huomioon monet epävarmuustekijät, joita tämä malli ei mittaa, ekonometrisen analyysin päätelmiä on täydennettävä muilla taloudellisilla tiedoilla siitä, onko Hidroelectrica toiminut markkinaehtojen mukaisesti, ja/tai muilla sopimusta koskevilla tiedoilla.

         (1)  Aineistossa määriteltyjä muuttujia, jotka liittyvät sopimuksen kestoon ja ostajan käyttöprofiiliin, ei ole otettu huomioon, koska ne eivät ole tilastollisesti merkittäviä.

         (2)  Tietojen alustavassa käsittelyssä ei otettu huomioon kolmen vuoden tietoja Alhon konserninsisäisestä myynnistä vuosina 2009–2011. Ne kuvastavat todennäköisesti erilaisia markkinaolosuhteita kuin toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, joihin tässä keskitytään.

         (3)  ”Most upward diverging contract” eli MUD. Regressioanalyysi on tehty 137 yksittäistä sopimustietoa vuosina 2009–2011 koskevien havaintojen perusteella.

         (4)  Alkuperäinen MUD-arvo vuonna 2011 vastaa OMV Petromin konserninsisäistä myyntiä. Koska tällainen konserninsisäinen myynti, kuten Alhon tapauksessakin (ks. alaviite 2), kuvaavat todennäköisesti eri markkinaolosuhteita kuin toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, johon tässä tapauksessa keskitytään, käytetään sen sijaan seuraavaa MUD-arvoa.

         (5)  Lähtökohtana on kauppiaiden voittomarginaalin mediaaniarvo Romaniassa, KPMG Report for Energy Holdings, toukokuu 2014, lisäys 3, s. 53.