Avis juridique important

|

32002D0682

2002/682/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002, neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta

Virallinen lehti nro L 230 , 28/08/2002 s. 0007 - 0026

Neuvoston päätös,tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002,neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta(2002/682/EY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:Neuvoston työjärjestystä sovelletaan neuvostoon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastojen alalla mainitun sopimuksen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaKorvataan 5 päivänä kesäkuuta 2000 vahvistettu neuvoston työjärjestys (2000/396/EY, EHTY, Euratom)(1) seuraavilla säännöksillä, jotka tulevat voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2002:"NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS1 artiklaKoollekutsuminen ja istuntopaikat1. Puheenjohtaja kutsuu neuvoston koolle omasta aloitteestaan taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä(1).2. Seitsemän kuukautta ennen puheenjohtajakautensa alkua ja tarvittaessa edellistä ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan asianomainen neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoittaa kaikkien sellaisten neuvoston istuntojen suunnitellut ajankohdat, jotka on pidettävä lainsäädäntöasioiden käsittelemiseksi tai operatiivisten päätösten tekemiseksi.3. Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxemburgissa(2).Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto tai pysyvien edustajien komitea (Coreper) voi yksimielisesti päättää, että neuvoston istunto pidetään muualla.2 artiklaNeuvoston kokoonpanot, yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston tehtävät sekä toimintaohjelman laatiminen1. Neuvosto voi kokoontua eri kokoonpanoissa käsiteltävien asioiden mukaisesti. Jäljempänä 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden kokoonpanossa kokoontuva neuvosto, jäljempänä "yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto", päättää näiden kokoonpanojen luettelosta, joka on liitteessä I.2. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolla on seuraavat kaksi päätoiminta-aluetta, joita varten se pitää erillisiä istuntoja erillisin esityslistoin ja mahdollisesti eri päivinä:a) Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelu ja jatkotoimet mukaan lukien kaiken valmistelutyön yhteensovittaminen, politiikkojen yleinen yhteensovittaminen, toimielin- ja hallinto-asiat, useita unionin politiikkoja koskevat laaja-alaiset asiat sekä muut asiat, jotka Eurooppa-neuvosto on antanut sen käsiteltäväksi, ottaen huomioon talous- ja rahaliiton (EMU) toimintaa koskevat säännöt;b) unionin kaikkeen ulkoiseen toimintaan liittyvät asiat, toisin sanoen yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö sekä humanitaarinen apu.3. Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelua varten 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostoa) laatii puheenjohtajavaltion ehdotuksen perusteella ehdotuksen selityksin varustetuksi esityslistaksi vähintään neljä viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta;b) pitää lopullisen valmistelukokouksensa Eurooppa-neuvoston kokousta edeltävänä päivänä ja hyväksyy esityslistan.Muiden neuvoston kokoonpanojen Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi toimittama aineisto toimitetaan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsutulle yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle viimeistään kaksi viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta.Mikään muu neuvoston kokoonpano tai neuvoston valmistelukomitea ei saa kokoontua b alakohdassa tarkoitetun lopullisen valmistelukokouksen ja Eurooppa-neuvoston kokouksen välisenä aikana muutoin kuin kiireellisistä ja ennalta arvaamattomista, esimerkiksi ajankohtaisiin kansainvälisiin tapahtumiin liittyvistä syistä.4. Edellä olevan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto suosittaa Eurooppa-neuvoston hyväksyttäväksi seuraavaa kolmea vuotta koskevan monivuotisen strategisen ohjelman, joka perustuu kyseisten puheenjohtajavaltioiden komissiota kuullen laatimaan yhteiseen ehdotukseen.5. Monivuotisen strategisen ohjelman perusteella ja asianomaisten kuulemisten jälkeen seuraavan vuoden kaksi puheenjohtajavaltiota laativat yhdessä ehdotuksen neuvoston kyseisen vuoden toimintaa koskevaksi vuosiohjelmaksi. Tämä ohjelmaehdotus toimitetaan kunkin vuoden joulukuussa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle. Ehdotuksessa otetaan myös huomioon muun muassa komission aloitteesta käydyn, kyseisen vuoden poliittisia painopisteitä koskevan vuoropuhelun olennaiset kohdat. Nämä kaksi puheenjohtajavaltiota viimeistelevät ohjelman 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsutun yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston käymien keskustelujen pohjalta.6. Tuleva puheenjohtajavaltio vahvistaa neuvoston seuraavan puolivuotiskauden istuntoja varten suunnitellut lainsäädäntöasiat ja operatiiviset päätökset ohjeellisesti sisältävät neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset. Nämä ohjeelliset esityslistaehdotukset laaditaan viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakauden alkua vuosiohjelman pohjalta ja komission kuulemisen jälkeen. Aikaisemmin suunniteltujen neuvoston istuntojen lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä istuntoja.Asianomainen puheenjohtajavaltio laatii komissiota ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan samanlaiset neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua puolivuotiskautta varten viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakautensa alkua.Jos puolivuotiskauden aikana osoittautuu, että jotain tälle kaudelle suunniteltua istuntoa ei enää ole aihetta järjestää, puheenjohtaja ei kutsu sitä koolle.3 artikla(3)Esityslista1. Puheenjohtaja laatii kutakin istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi ottamalla huomioon neuvoston vuosiohjelman. Esityslistaehdotus lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua.2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua. Esityslistaehdotuksessa ilmoitetaan tähdellä myös, mistä asioista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voi pyytää äänestystä. Tällainen ilmoitus on tehtävä sen jälkeen, kun kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.3. Asiat, jotka liittyvät säädöksen antamiseen tai yhteisen kannan vahvistamiseen säädösehdotuksesta tai ehdotukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttävästä toimenpiteestä, otetaan esityslistaehdotukseen päätöksen tekemiseksi vasta, kun kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon määräaika on päättynyt.Neuvosto voi yksimielisesti poiketa kuuden viikon määräajasta, jos asian esityslistalle ottamiseen voidaan soveltaa mainitun pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä asiaa koskevaa poikkeusta.4. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.5. Pääsihteeristö toimittaa neuvoston jäsenille ja komissiolle ne pyynnöt asian esityslistalle ottamisesta sekä näihin pyyntöihin liittyvät asiakirjat, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu.Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtaja poistaa esityslistaehdotuksesta sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntöasioihin liittyvät kohdat, joiden osalta Coreper ei ole saattanut valmistelua päätökseen viimeistään sen viikon loppuun mennessä, joka edeltää neuvoston kyseistä istuntoa edeltävää viikkoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.6. Esityslistaehdotuksessa on A- ja B-osa. A-osaan otetaan ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumia merkityksi pöytäkirjaan.7. Neuvosto vahvistaa esityslistan kunkin istunnon alussa. Muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle edellyttää neuvoston yksimielistä päätöstä. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää, jos kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.8. Jos jotain A-osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto kuitenkin saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto toisin päätä.9. Kaikkiin "muut asiat" -kohtaan otettavia asioita koskeviin pyyntöihin on liitettävä selittävä asiakirja.4 artiklaNeuvoston jäsenen edustaminenJollei 11 artiklassa tarkoitettua äänioikeuden siirtämistä koskevista säännöksistä muuta johdu, voi neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta istuntoon, edustaa sijainen.5 artiklaIstunnot1. Neuvoston istunnot eivät 8 artiklassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta ole julkisia.2. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Sama koskee Euroopan keskuspankkia silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa.3. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Heidän nimensä ja asemansa on ilmoitettava etukäteen pääsihteeristölle. Neuvosto voi päättää, kuinka monta henkilöä istuntosalissa saa samanaikaisesti enintään olla valtuuskuntaa kohden, neuvoston jäsenet mukaan luettuina.4. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää pääsihteeristön myöntämän kulkuluvan esittämistä.6 artiklaSalassapitovelvollisuus ja asiakirjojen esittäminen oikeudenkäynnissä1. Jollei neuvosto toisin päätä, neuvoston käsittelyjä koskee salassapitovelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan sekä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevien säännösten soveltamista.2. Neuvosto tai Coreper voi antaa luvan esittää oikeudenkäynnissä jäljennöksen tai otteen neuvoston asiakirjoista, joita ei ole vielä saatettu yleisön saataville niiden säännöstön mukaisesti, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin.7 artiklaNeuvoston toiminta lainsäätäjänäNeuvosto toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti lainsäätäjänä silloin, kun se asiaa koskevien perussopimusten määräysten nojalla päättää yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa oikeudellisesti sitovasta tai yhtä tai useampaa jäsenvaltiota oikeudellisesti velvoittavasta lainsäädännöstä asetuksin, direktiivein, puitepäätöksin tai päätöksin, paitsi silloin kun on kyse käsittelystä, joka johtaa sisäisten toimenpiteiden, hallinnollisten tai talousarviota koskevien taikka toimielinten välisiä tai kansainvälisiä suhteita koskevien toimenpiteiden tai sellaisten säädösten, jotka eivät ole sitovia, kuten päätelmien, suositusten tai päätöslauselmien, antamiseen.Kun neuvosto käsittelee lainsäädäntöehdotuksia tai -aloitteita, se pidättyy antamasta muita kuin perussopimuksissa määrättyjä säädöksiä, kuten esimerkiksi päätöslauselmia taikka muita kuin 9 artiklassa tarkoitettuja lausumia.8 artiklaYleisölle avoimet neuvoston käsittelyt ja julkiset keskustelut1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavien säädösten käsittelyt neuvostossa ovat yleisölle avoimia seuraavasti:a) yleisö voi seurata komission suorittamaa sen tärkeimpiä säädösehdotuksia koskevaa esittelyä ja sitä seuraavaa neuvoston keskustelua. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto hyväksyy kunkin puolivuotiskauden alussa puheenjohtajavaltion suosituksesta ja komissiota kuultuaan luettelon tällaisista ehdotuksista;b) yleisö voi seurata säädöksiä koskevaa äänestystä sekä tällaiseen äänestykseen johtavan asian lopullista käsittelyä neuvostossa, ja äänestysselitykset ovat yleisön saatavilla(4).Tällaisissa tapauksissa yleisö voi seurata neuvoston käsittelyä audiovisuaalisin menetelmin erityisesti siihen varatussa salissa. Äänestyksen tulos ilmoitetaan visuaalisessa muodossa.Pääsihteeristö ilmoittaa mahdollisuuksiensa mukaan yleisölle etukäteen tällaisten audiovisuaalisten lähetysten päivämäärät ja arvioidut kellonajat ja pyrkii kaikin käytännön toimin varmistamaan tämän kohdan asianmukaisen soveltamisen.2. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto käy joka vuosi julkisen keskustelun neuvoston vuosiohjelmasta ja tarvittaessa komission vuosiohjelmasta. Tämä vuosittainen julkinen keskustelu välitetään audiovisuaalisin menetelmin.3. Neuvosto käy neuvoston tai Coreperin määräenemmistöllä tekemän päätöksen nojalla vähintään yhden julkisen keskustelun muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista uusista tärkeistä säädösehdotuksista.Neuvosto tai Coreper voi tapauskohtaisesti määräenemmistöllä päättää käydä muita julkisia keskusteluja tärkeistä kysymyksistä, jotka koskevat unionin etuja.Puheenjohtajavaltion, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä kysymyksiä tai aiheita tällaisia keskusteluja varten.Keskustelut välitetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin.9 artiklaÄänestysten, äänestysselitysten ja pöytäkirjojen julkisuus1. Niiden tapausten lisäksi, joissa neuvoston suorittama käsittely on julkinen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, neuvoston jäsenten äänestyksen tulos ja äänestystä koskevat selitykset sekä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat säädösten antamista, julkistetaan neuvoston toimiessa lainsäätäjänä 7 artiklan mukaisesti.Samaa sääntöä sovelletaan:a) äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat yhteisen kannan vahvistamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 tai 252 artiklan mukaisesti;b) neuvoston jäsenten tai heidän edustajansa suorittamiin äänestyksiin tai heidän antamiinsa äänestysselityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat sovittelukomitean kokousta;c) äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla tekemää yleissopimusta.2. Lisäksi äänestystulokset julkistetaan:a) kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;b) kun neuvosto hyväksyy yhteisen kannan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;c) muissa tapauksissa neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan a, b ja c alakohdan mukaisesti, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä julkistetaan myös äänestyksen yhteydessä annetut äänestysselitykset ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusvarmuus ja neuvoston edut.Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säädösten antamista, julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.3. Neuvoa-antavien äänestysten tai valmisteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä toimitettujen äänestysten tulokset eivät ole julkisia.10 artiklaYleisön oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihinYleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin koskevat erityissäännökset ovat liitteessä II.11 artiklaÄänestysmenettely ja päätösvaltaisuus1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta.Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö niin päättää.2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä alkaen siitä jäsenestä, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava.3. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä(5).4. Neuvoston äänestys edellyttää perussopimusten mukaisesti äänioikeutettujen neuvoston jäsenten enemmistön läsnäoloa. Äänestyshetkellä puheenjohtaja varmistaa pääsihteeristön avustuksella, että istunto on päätösvaltainen.12 artikla(6)Kirjallinen menettely1. Kiireellisessä asiassa neuvoston säädökset voidaan antaa kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai Coreper yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn.2. Kirjallisen menettelyn noudattaminen edellyttää lisäksi komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi.3. Pääsihteeristö laatii kuukausittain luettelon kirjallisella menettelyllä annetuista säädöksistä.4. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi toimia yksinkertaistettua kirjallista menettelyä (Coreu-verkostoa) käyttäen. Tällöin ehdotusta pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta(7).5. Pääsihteeristö vahvistaa kirjallisen menettelyn päätökseen saattamisen.13 artiklaPöytäkirja1. Kustakin istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat, sen tultua hyväksytyksi, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, jäljempänä "pääsihteeri", tai varapääsihteeri. He voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan pöytäkirjan puolestaan.Pöytäkirja sisältää kunkin esityslistalla olevan asian osalta yleensä:- maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista,- tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät,- neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt.2. Pääsihteeristö laatii ehdotuksen pöytäkirjaksi 15 päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston tai Coreperin hyväksyttäväksi.3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan. Nämä pyynnöt voidaan esittää Coreperille.14 artiklaVoimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä laadittujen asiakirjojen ja ehdotusten nojalla tapahtuva käsittely ja tehtävät päätökset1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi toisin päätä, neuvosto käsittelee asioita ja tekee päätöksiä ainoastaan sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, jotka on laadittu voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä.2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisten muutosehdotusten teksti ei ole laadittu 1 kohdassa tarkoitetuilla, jäsenen osoittamilla kielillä.15 artiklaSäädösten allekirjoittaminenSäädökset hyväksynyttä istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri allekirjoittavat neuvoston hyväksymät sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymät säädökset. Pääsihteeri ja varapääsihteeri voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan säädökset puolestaan.16 artikla(8)Äänestykseen osallistumismahdollisuuden puuttuminenTämän työjärjestyksen soveltamisessa otetaan liitteen III mukaisesti asiaan kuuluvalla tavalla huomioon ne tapaukset, joissa perussopimusten mukaisesti yksi tai useampi neuvoston jäsen ei voi osallistua äänestykseen.17 artiklaSäädösten julkaiseminen virallisessa lehdessä1. Pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä:a) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut säädökset;b) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut säädökset;c) neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamat yhteiset kannat sekä niiden perustelut;d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut puitepäätökset ja päätökset;e) neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät yleissopimukset.Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.f) jäsenvaltioiden välillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoitetut yleissopimukset.Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.g) yhteisön tekemät kansainväliset sopimukset.Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.h) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset, jollei neuvosto päätä toisin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(9) 4 ja 9 artiklan perusteella.Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.2. Jollei neuvosto tai Coreper toisin päätä, pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä:a) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;b) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;d) muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot.3. Neuvosto tai Coreper päättää tapauksittain yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat.4. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon perussäädöksen mahdollisen julkaisemisen, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä:a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten toimintojen täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet;b) yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja muut päätökset, jotka on hyväksytty tai tehty yhteisen strategian perusteella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten mahdolliset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien yleissopimusten mahdolliset soveltamistoimenpiteet;d) muut neuvoston säädökset kuten sui generis -päätökset tai päätöslauselmat.5. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovaltaa, neuvosto päättää kyseisen sopimuksen tekemisen yhteydessä, onko kyseisen elimen tekemät päätökset tarpeen julkaista virallisessa lehdessä.18 artiklaAsiakirjojen tiedoksianto1. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit sekä muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu.2. Jollei seuraavia asiakirjoja julkaista virallisessa lehdessä, pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa ne tiedoksi niille, joille ne on osoitettu:a) suositukset;b) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 ja 34 artiklan perusteella annettujen säädösten soveltamistoimenpiteet.3. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja toimittaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle.19 artikla(10)Coreper, komiteat ja työryhmät1. Coreper huolehtii neuvoston työn valmistelusta sekä suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Se valvoo kaikissa asioissa(11) unionin politiikkojen ja toimien yhtenäisyyttä sekä seuraavien periaatteiden ja sääntöjen noudattamista:a) laillisuus-, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate sekä periaate, jonka mukaan säädökset on perusteltava;b) unionin toimielinten ja muiden elinten toimivaltaa koskevat säännöt;c) talousarviota koskevat säännökset;d) menettelyä, avoimuutta ja lainsäädännön valmistelun laatua koskevat säännöt.2. Jollei Coreper toisin päätä, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan yksimielisen kannan, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat, sekä esittää neuvostolle tarvittaessa suuntaviivoja, vaihtoehtoja tai ratkaisuehdotuksia. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä.3. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjä etukäteen määriteltyjä valmistelu- tai selvitystehtäviä varten.Pääsihteeristö päivittää ja julkistaa valmistelevien elinten luettelon. Vain tässä luettelossa olevat komiteat ja työryhmät voivat kokoontua neuvoston työskentelyä valmistelevina eliminä.4. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen kohtien mukaan joko neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Tämän jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perussopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto toisin päätä. Sama koskee 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper toisin päätä.5. Neuvoston niissä kokoonpanoissa pidettävien istuntojen valmistelua varten, joissa se kokoontuu kerran puolessa vuodessa, ja jos istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten neuvoston istuntojen aikaan.6. Jos asia käsitellään olennaisin osin puolivuotiskauden aikana, tänä kautena puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen voi toimia edellisen puolivuotiskauden aikana muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana silloin, kun niissä käsitellään kyseistä asiaa. Asianomaiset kaksi puheenjohtajavaltiota sopivat keskenään tämän alakohdan täytäntöönpanosta käytännössä.Käsiteltäessä yhteisön talousarviota tietyksi varainhoitovuodeksi, toimii talousarvion käsittelyä koskevia neuvoston esityslistalla olevia asioita valmistelevien muiden neuvoston elinten kuin Coreperin puheenjohtajana poikkeuksellisesti sen jäsenvaltion jäsen, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona kyseistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden toisella puolivuotiskaudella. Samaa käytäntöä sovelletaan toisen puheenjohtajavaltion suostumuksella neuvoston istuntojen puheenjohtajana toimimiseen silloin, kun kyseisiä talousarvioon liittyviä asioita käsitellään. Asianomaiset puheenjohtajavaltiot neuvottelevat toistensa kanssa käytännön järjestelyistä.7. Jäljempänä mainittujen asiaan kuuluvien säännösten mukaisesti Coreper voi tehdä seuraavia menettelyä koskevia päätöksiä edellyttäen, että niitä koskevat kohdat on otettu sen esityslistaehdotukseen vähintään kolme työpäivää ennen kokousta, mistä määräajasta poikkeaminen edellyttää Coreperin yksimielistä päätöstä(12):a) päätös pitää neuvoston istunto muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa (1 artiklan 3 kohta);b) lupa esittää oikeudenkäynnissä jäljennös tai ote neuvoston asiakirjasta (6 artiklan 2 kohta);c) päätös käydä neuvoston julkinen keskustelu (8 artiklan 3 kohta);d) päätös julkistaa äänestystulokset 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;e) päätös käyttää kirjallista menettelyä (12 artiklan 1 kohta);f) neuvoston pöytäkirjan hyväksyminen tai muuttaminen (13 artiklan 2 ja 3 kohta);g) päätös julkaista tai olla julkaisematta asiakirja tai säädös virallisessa lehdessä (17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta);h) päätös kuulla jotakin toimielintä tai elintä;i) päätös asettaa määräaika jonkin toimielimen tai elimen kuulemista varten tai pidentää sitä;j) päätös pidentää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja;k) jollekin toimielimelle tai elimelle osoitetun kirjeen sisällön hyväksyminen.20 artiklaPuheenjohtaja ja työskentelyn sujuminen1. Puheenjohtaja huolehtii tämän työjärjestyksen noudattamisesta ja valvoo keskustelujen asianmukaista sujumista. Jollei neuvosto toisin päätä, puheenjohtaja voi toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta istuntoja varten käytettävissä oleva aika käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja erityisesti:a) rajoittaa kokoussalissa istunnon aikana läsnä olevien kutakin valtuuskuntaa edustavien henkilöiden lukumäärää tietyn kohdan käsittelyn osalta ja päättää, avataanko sali, josta käsittelyä voi seurata;b) päättää esityslistan kohtien käsittelyjärjestyksestä ja niitä koskevien keskustelujen kestosta;c) vahvistaa tietyn kohdan käsittelyyn käytettävän ajan erityisesti rajoittamalla osallistujien puheaikaa ja määrittämällä heidän puheenvuorojensa järjestyksen;d) pyytää valtuuskuntia esittämään ehdotuksensa käsiteltävänä olevan tekstin muuttamisesta kirjallisesti ennen tiettyä määräaikaa, tarvittaessa lyhyine selityksineen;e) pyytää valtuuskuntia, joilla on sama tai samanlainen kanta tiettyyn asiaan tai tekstiin tai tekstin osaan, valitsemaan joukostaan yhden, joka ilmoittaa niiden yhteisen kannan istunnossa tai kirjallisesti ennen istuntoa.2. Seuraavana puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja avustaa puheenjohtajaa ilman, että tämä vaikuttaa 19 artiklan 4, 5 ja 6 kohdan säännösten soveltamiseen, puheenjohtajavaltion toimivaltaan ja sen poliittiseen kokonaisvastuuseen. Puheenjohtajavaltion pyynnöstä ja sen ohjeiden mukaisesti toimiva seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja toimii tarvittaessa puheenjohtajan tilalla, ottaa tarpeen tullen huolehtiakseen tietyistä tehtävistä sekä varmistaa neuvoston työskentelyn jatkuvuuden.21 artikla(13)(14)Komiteoiden ja työryhmien mietinnöt ja kertomuksetTämän työjärjestyksen muiden säännösten estämättä puheenjohtajavaltio järjestää eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ja kertomukset ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään.Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtajavaltio siirtää johonkin Coreperin myöhempään kokoukseen sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntötoimiin liittyvien esityslistan kohtien käsittelyn, joiden osalta komitea tai työryhmä ei ole saattanut työskentelyään päätökseen vähintään viisi työpäivää ennen Coreperin kokousta.22 artiklaLainsäädännön valmistelun laatu(15)Oikeudellisen yksikön tehtävänä on avustaessaan neuvostoa sen tehtävässä huolehtia antamiensa säädösten valmistelun laadusta varmistaa hyvissä ajoin säädösehdotusten valmistelun laatu ja tehdä tarvittavia säädösten valmistelun laatua koskevia ehdotuksia neuvostolle ja sen elimille 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti.Niiden, jotka esittävät neuvoston työskentelyä varten tekstejä, on koko lainsäädäntömenettelyn ajan kiinnitettävä erityistä huomiota niiden valmistelun laatuun.23 artiklaPääsihteeri ja pääsihteeristö1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa pääsihteeri pääsihteeristön toiminnasta vastaavan varapääsihteerin avustamana. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin yksimielisesti.2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta(16).Pääsihteeri ja varapääsihteeri toteuttavat neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan.3. Pääsihteeristö osallistuu tiiviisti ja jatkuvasti neuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen yhtenäisyyden valvontaan sekä sen vuosiohjelman täytäntöönpanoon. Pääsihteeristö avustaa puheenjohtajavaltiota sen vastuulla ja johdolla ratkaisujen hakemisessa.Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti pääsihteeri avustaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta, erityisedustajien työskentelyn yhteensovittaminen mukaan luettuna.Pääsihteeri voi tarvittaessa pyytää puheenjohtajavaltiota kutsumaan koolle komitean tai työryhmän erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tai ottamaan tietyn kohdan komitean tai työryhmän esityslistalle.4. Pääsihteeri tai varapääsihteeri antavat neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.5. Pääsihteerillä on varapääsihteerin avustamana kokonaisvastuu talousarvion pääluokkaan II - Neuvosto otettujen määrärahojen hallinnoinnista, ja hänen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet niiden asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi. Hän hoitaa näitä määrärahoja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.24 artiklaTurvallisuusNeuvosto vahvistaa määräenemmistöllä turvallisuutta koskevat säännöt.25 artiklaSopimusten ja yleissopimusten tallettajan tehtävätJos pääsihteeri nimetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen taikka yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen tallettajaksi tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen tallettajaksi, näiden sopimusten tai yleissopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan.Näissä tapauksissa pääsihteeri hoitaa tallettajan tehtävät ja huolehtii myös siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan virallisessa lehdessä.26 artiklaEdustus Euroopan parlamentissaNeuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen valiokunnissa neuvoston puheenjohtajavaltio tai tämän suostumuksella seuraava puheenjohtajavaltio taikka pääsihteeri. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat valiokunnissa edustaa myös varapääsihteeri tai pääsihteeristön ylemmät virkamiehet.Neuvosto voi lisäksi antaa näkökantansa Euroopan parlamentin tietoon kirjallisella ilmoituksella.27 artiklaSäädösten muotoa koskevat säännöksetSäädösten muotoa koskevat säännökset ovat liitteessä IV.28 artiklaNeuvostolle osoitetut lähetyksetNeuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan seuraavaan osoitteeseen: Euroopan unionin neuvosto Rue de la Loi / Wetstraat 175 B - 1048 Bruxelles/Brussel.(1) Tässä kohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 204 artikla.(2) Tässä kohdassa toistetaan perustamissopimuksen liitteenä olevan Euroopan yhteisöjen toimielinten ja tiettyjen elinten ja yksikköjen sekä Europolin kotipaikan sijaintia koskevan pöytäkirjan ainoan artiklan b kohta.(3) Katso seuraavat lausumat a ja b:a) 3 artiklan 1 ja 2 kohdan osalta"Puheenjohtaja pyrkii varmistamaan, että neuvoston jäsenet saavat periaatteessa neuvoston kunkin sellaisen istunnon, jossa käsitellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten täytäntöönpanoa, esityslistaehdotuksen ja kyseisellä esityslistalla oleviin asioihin liittyvät asiakirjat vähintään 21 päivää ennen istunnon alkua."b) 1 ja 3 artiklan osalta"Neuvosto on tietoinen siitä, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvat kysymykset on käsiteltävä nopeasti ja tehokkaasti, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan soveltamista, jossa määrätään, että neuvoston ylimääräinen kokous voidaan kutsua koolle erittäin lyhyen ajan kuluessa tapauksissa, joissa päätös on tehtävä nopeasti. 3 artiklassa tarkoitetut säännökset eivät estä vaatimuksen noudattamista."(4) Katso seuraava lausuma cc) 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan osalta"8 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovelletaan seuraavasti: Puheenjohtaja osoittaa esityslistaehdotuksessa sanoilla 'Julkinen käsittely' ne asiat, joista neuvosto äänestää käsittelyn päätteeksi.Tämä käytännön järjestely ei vaikuta neuvoston työjärjestyksen 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen sääntöön."(5) Tässä kohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 206 artikla.(6) Katso seuraava lausuma d:d) 12 artiklan osalta"Neuvosto sopii tarkastelevansa, onko työjärjestykseen aihetta lisätä mahdollisuus käyttää yksinkertaistettua kirjallista menettelyä silloin, kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla."(7) Katso seuraava lausuma e:e) 12 artiklan 4 kohdan osalta"Neuvosto muistuttaa mieleen, että Coreu-verkostoa on käytettävä neuvoston työmenetelmistä 12 päivänä kesäkuuta 1995 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti."(8) Katso seuraava lausuma f:f) 16 artiklan ja liitteen III osalta"Neuvosto sopii, että 16 artiklan ja liitteen III säännöksiä sovelletaan niiden säädösten osalta, joiden antamisessa tietyillä neuvoston jäsenillä ei perussopimusten mukaisesti ole äänioikeutta. Nämä säännökset eivät kuitenkaan koske Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan soveltamista.Ensimmäisen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 ja 44 artiklan soveltamista koskevan tapauksen yhteydessä neuvosto tarkastelee muilta alueilta saadun kokemuksen perusteella tämän työjärjestyksen 16 artiklan ja liitteen III osalta mahdollisesti tarvittavia muutoksia."(9) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.(10) Nämä säännökset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 9.1.1999, s. 71).(11) Katso seuraava lausuma g:g) 19 artiklan 1 kohdan osalta"Coreper valvoo yhtenäisyyttä sekä 1 kohdassa lueteltujen periaatteiden noudattamista erityisesti niissä asioissa, joita käsitellään muissa elimissä."(12) Katso seuraava lausuma h:h) 19 artiklan 6 kohdan osalta"Jos neuvoston jäsen katsoo, että menettelyä koskevasta päätösehdotuksesta, joka on toimitettu pysyvien edustajien komitean hyväksyttäväksi 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti, aiheutuu asiakysymys, päätösehdotus toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi."(13) Nämä säännökset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 9.1.1999, s. 71).(14) Katso seuraava lausuma i:i) 21 artiklan osalta"Työryhmien kertomukset ja muut asiakirjat, joiden perusteella Coreper käsittelee asiaa, olisi toimitettava valtuuskunnille riittävän hyvissä ajoin niiden tarkastelua varten."(15) Katso seuraava lausuma j:j) 22 artiklan osalta"Neuvoston oikeudellisen yksikön tehtävänä on niin ikään avustaa jäsenvaltiota, joka tekee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdassa tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun aloitteen, erityisesti kyseisten aloitteiden valmistelun laadun varmistamiseksi, jos kyseinen jäsenvaltio pyytää tällaista apua."k) 22 artiklan osalta"Neuvoston jäsenten on tehtävä huomautuksensa säädöstekstien virallista kodifiointia koskevista ehdotuksista 30 päivän kuluessa siitä, kun pääsihteeristö on toimittanut nämä ehdotukset jäsenille.Neuvoston jäsenten on varmistettava, että uudelleen laatimista tarkoittavien säädösehdotusten sellaisten säännösten, jotka otetaan suoraan aikaisemmasta säädöksestä ja joiden asiasisältöä ei muuteta, tarkastelu toteutetaan kodifiointia koskeviin ehdotuksiin sovellettavien periaatteiden mukaisesti."(16) 1 ja 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 2 kohta.LIITE ILUETTELO NEUVOSTON KOKOONPANOISTA1. Yleiset asiat ja ulkosuhteet(1).2. Talous- ja rahoitusasiat(2).3. Oikeus- ja sisäasiat(3).4. Työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat.5. Kilpailukyky (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus)(4).6. Liikenne, televiestintä ja energia.7. Maatalous ja kalastus.8. Ympäristö.9. Koulutus, nuoriso ja kulttuuri(5).Kukin jäsenvaltio päättää itse omasta edustuksestaan neuvostossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti.Useampi ministeri voi osallistua varsinaisena jäsenenä samaan neuvoston istuntoon, jolloin esityslistaa ja käsittelyjärjestelyjä muutetaan vastaavasti(6).Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa kutakin hallitusta edustaa tämän uuden kokoonpanon eri istunnoissa sen tehtävään valitsema ministeri tai valtiosihteeri.(1) Käsittää myös Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä kehitysyhteistyön.(2) Käsittää myös talousarvion.(3) Käsittää myös pelastuspalvelun.(4) Käsittää myös matkailun.(5) Käsittää myös audiovisuaalialan.(6) Katso seuraava lausuma l:l) Liitteen I toisen alakohdan osalta"Neuvoston esityslistoja laatiessaan puheenjohtajavaltio ryhmittelee toisiinsa liittyvät asiakohdat yhteen, jotta jäsenvaltioiden asianmukaisten edustajien osallistuminen olisi helpompaa, erityisesti silloin, kun jonkin tietyn neuvoston kokoonpanon on käsiteltävä selvästi erillisiä asiakokonaisuuksia."LIITE IIERITYISSÄÄNNÖKSET YLEISÖN OIKEUDESTA TUTUSTUA NEUVOSTON ASIAKIRJOIHIN1 artiklaSoveltamisalaKaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten sekä tässä liitteessä vahvistettujen erityissäännösten mukaisesti.2 artiklaKolmannen osapuolen asiakirjoja koskeva kuuleminen1. Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohtaa ja 9 artiklan 3 kohtaa, ja jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, ettei sitä julkisteta, asianomaista kolmatta osapuolta kuullaan, josa) asiakirja on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 1 kohdassa määritelty arkaluonteinen asiakirja;b) asiakirja on peräisin jäsenvaltiosta ja- se on toimitettu neuvostolle ennen 3 päivää joulukuuta 2001, tai- kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt, ettei sitä julkisteta ilman sen edeltä käsin antamaa suostumusta.2. Kaikissa muissa tapauksissa, joissa neuvostolle esitetään pyyntö tutustua sen hallussa olevaan kolmannen osapuolen asiakirjaan, pääsihteeristö kuulee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan asianomaista kolmatta osapuolta, jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, että asiakirja julkistetaan tai että sitä ei julkisteta.3. Kolmatta osapuolta kuullaan kirjallisesti (myös sähköpostitse), ja tälle annetaan vastaamista varten kohtuullinen määräaika ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artiklassa asetettu määräaika. Jos kyseessä ovat 1 kohdassa tarkoitetut tapaukset, kolmannen osapuolen lausunto pyydetään kirjallisena.4. Jos asiakirja ei kuulu 1 kohdan a tai b alakohdan piiriin eikä pääsihteeristö ole kolmannen osapuolen kielteisen lausunnon perusteella vakuuttunut siitä, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 tai 2 kohtaa voidaan soveltaa, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.Jos neuvosto aikoo luovuttaa asiakirjan, kolmannelle osapuolelle on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti neuvoston aikomuksesta luovuttaa asiakirja vähintään kymmenen työpäivän määräajan kuluttua. Samalla kolmannen osapuolen huomio kiinnitetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 243 artiklaan.3 artiklaMuilta toimielimiltä tai jäsenvaltioilta saadut kuulemispyynnötKun toinen toimielin tai jäsenvaltio haluaa kuulla neuvostoa neuvoston asiakirjaa koskevasta hakemuksesta, se esittää pyynnön sähköpostitse osoitteeseen access@consilium.eu.int tai faksitse numeroon +32 (0)2 285 63 61.Pääsihteeristö esittää näkemyksensä neuvoston puolesta pikaisesti, ottaen huomioon kyseisen toimielimen tai jäsenvaltion päätöksen osalta vaadittavat määräajat, ja viimeistään viiden työpäivän kuluessa.4 artiklaJäsenvaltioilta peräisin olevat asiakirjatJäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan nojalla esittämä pyyntö tehdään kirjallisena pääsihteeristölle.5 artiklaJäsenvaltioiden edelleen toimittamat pyynnötKun jäsenvaltio toimittaa pyynnön edelleen neuvostolle, pyyntö käsitellään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 ja 8 artiklan ja tässä liitteessä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Jos tutustumisoikeus evätään kokonaan tai osittain, hakijalle ilmoitetaan, että mahdollinen uudistettu pyyntö on esitettävä suoraan neuvostolle.6 artiklaHakemusten toimitusosoitePyyntö saada tutustua asiakirjaan on osoitettava kirjallisena korkeana edustajana toimivalle neuvoston pääsihteerille, osoitteeseen rue de la Loi / Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles/Bryssel tai sähköpostitse osoitteella access@consilium.eu.int taikka faksitse numeroon +32 (0)2 285 63 61.7 artiklaAlkuperäisten hakemusten käsittelyJollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, pääsihteeristö käsittelee neuvoston asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt.8 artiklaUudistettujen hakemusten käsittelyJollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, neuvosto tekee päätöksen uudistetun hakemuksen johdosta.9 artiklaMaksutPääsihteeri määrää neuvoston asiakirjojen jäljennösten tuottamisesta ja lähettämisestä perittävät maksut.10 artiklaNeuvoston julkinen asiakirjarekisteri1. Pääsihteeristön tehtävänä on huolehtia yleisön pääsystä neuvoston asiakirjarekisteriin.2. Asiakirjojen viitenumeroiden lisäksi rekisterissä on ilmoitettava, mitkä 1 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen laaditut asiakirjat on jo julkistettu. Jollei yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 45/2001(1) sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 16 artiklasta muuta johdu, asiakirjojen sisältö on asetettava saataville Internetin välityksellä.11 artiklaSuoraan yleisön saatavissa olevat asiakirjat1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin neuvoston asiakirjoihin edellyttäen, että ne eivät ole salaisiksi luokiteltuja asiakirjoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta tehdä kirjallinen hakemus asetuksen (EY) N:o 1049/2001 6 artiklan mukaisesti.2. Tässä artiklassa tarkoitetaan:- "jakelulla" asiakirjan lopullisen toisinnon jakamista neuvoston jäsenille, heidän edustajilleen tai valtuuskunnilleen;- "lainsäädäntöasiakirjalla" asiakirjaa, joka koskee neuvoston työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetun säädöksen käsittelyä tai antamista.3. Pääsihteeristö saattaa seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:a) muut kuin neuvoston tai jäsenvaltion laatimat asiakirjat, jotka niiden laatija on julkistanut tai jotka on julkistettu laatijan suostumuksella;b) eri kokoonpanoissa kokoontuvan neuvoston istuntojen esityslistaehdotukset;c) kaikki asiakirjat, jotka neuvosto on hyväksynyt ja jotka julkaistaan virallisessa lehdessä.4. Edellyttäen, että asiakirjat eivät selvästi kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten piiriin, pääsihteeristö voi saattaa myös seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:a) komiteoiden ja työryhmien esityslistaehdotukset;b) muut asiakirjat, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset, joissa valtuuskuntien yksittäiset kannat eivät tule esiin, lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.5. Edellä 3 ja 4 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi pääsihteeristö saattaa yleisön saataville seuraavat lainsäädäntöasiakirjat heti, kun ne on jaettu:a) muiden Euroopan unionin toimielinten tai elinten tai, jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion neuvostolle osoittamat säädöksiä koskevat saatteet ja kirjeiden jäljennökset;b) Coreperin ja/tai neuvoston hyväksyttäväksi toimitetut ilmoitukset (I/A- ja A-kohtia koskevat ilmoitukset) sekä säädösehdotukset, joihin niissä viitataan;c) EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitetun menettelyn kuluessa tehdyt neuvoston päätökset ja sovittelukomitean hyväksymät yhteiset tekstit.6. Sen jälkeen kun jokin 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä on tehty tai kun kyseinen säädös on lopullisesti annettu, pääsihteeristö saattaa yleisön saataville kaikki kyseistä säädöstä koskevat lainsäädäntöasiakirjat, jotka on laadittu ennen tällaista päätöstä ja jotka eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 ja 2 kohdan eivätkä 3 kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen poikkeusten piiriin, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset ("yhteenvedot asian käsittelystä"), lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.Jäsenvaltion pyynnöstä ei sellaisia asiakirjoja, jotka kuuluvat ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan ja joista käy ilmi kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan yksittäinen kanta neuvostossa, saateta yleisön saataville näiden säännösten mukaisesti.(1) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.LIITE III1. Tämän työjärjestyksen seuraavia säännöksiä sovellettaessa niissä tapauksissa, joissa yksi tai useampi neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen, kyseisen yhden tai useamman jäsenen ääniä ei oteta huomioon:a) 1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (neuvoston istunnon pitäminen muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa);b) 3 artiklan 7 kohta (muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle);c) 3 artiklan 8 kohta (A-kohdan, joka olisi muuten jouduttu poistamaan esityslistalta, pitäminen esityslistalla B-kohtana);d) 5 artiklan 2 kohta Euroopan keskuspankin istuntoihin osallistumisen osalta (asian käsittely niin, että Euroopan keskuspankki ei ole edustettuna);e) 9 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta sekä toinen ja kolmas alakohta (äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien sekä niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten yhteisten kantojen hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin);f) 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (äänestyksen toimittaminen);g) 12 artiklan 1 kohta (kirjallisen menettelyn käyttäminen);h) 14 artiklan 1 kohta (päätös käsitellä asiaa ja tehdä päätöksiä poikkeuksellisesti sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, joita ei ole laadittu kaikilla kielillä)(1);i) 17 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta (jäsenvaltion Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän aloitteen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);j) 17 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla hyväksytyn yhteisen kannan tai tiettyjen direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);k) 17 artiklan 4 kohdan c alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä tai yleissopimuksia koskevien mahdollisten täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteiden julkaiseminen virallisessa lehdessä);l) 17 artiklan 5 kohta (kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen tekemien päätösten julkaiseminen virallisessa lehdessä).2. Neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei voi vedota tämän työjärjestyksen seuraaviin säännöksiin sellaisten päätösten yhteydessä, joissa tämä jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen:a) 3 artiklan 8 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää jonkin A-kohdan poistamista esityslistalta);b) 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää äänestyksen toimittamista);c) 11 artiklan 3 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus edustaa äänestyksessä toista jäsentä);d) 14 artiklan 2 kohta (neuvoston kunkin jäsenen mahdollisuus vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskevaa tekstiä ei ole laadittu hänen osoittamallaan kielellä).(1) Katso seuraava lausuma m:m) Liitteessä III olevan 1 kohdan h alakohdan osalta"Neuvosto vahvistaa, että nykyistä käytäntöä, jonka mukaan neuvoston käsittelyn perustana olevat tekstit laaditaan kaikilla kielillä, sovelletaan edelleen."LIITE IVSÄÄDÖSTEN MUOTOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSETA Asetusten muoto1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on:a) alussa nimike "asetus", järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe;b) joko ilmaisu "Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto" tai "Euroopan unionin neuvosto";c) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden nojalla asetus on annettu ja näiden edellä sanat "ottavat huomioon" tai "ottaa huomioo";d) viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin;e) asetuksen perustelut, joita edeltää ilmaisu "sekä katsovat seuraavaa:" tai "sekä katsoo seuraavaa:" ja numeroidut johdanto-osan kappaleet;f) ilmaisu "ovat antaneet tämän asetuksen" tai "on antanut tämän asetuksen", jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset.2. Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.3. Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhäisempi kuin julkaisemista seuraava kahdeskymmenes päivä.4. Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa:a) i) sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.";taiii) jos säädöstä ei sovelleta kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti"(1);b) sanonta "Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...", jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen; jac) jos kyseessä oni) Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, sanonta:"Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesNeuvoston puolestaPuheenjohtaja", jota seuraavat Euroopan parlamentin puhemiehen nimi ja asetuksen annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi;ii) neuvoston asetus, ilmaisu:"Neuvoston puolestaPuheenjohtaja", jota seuraa asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi.B Direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen muoto (Euroopan yhteisön perustamissopimus)1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja niiden yhteisesti tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten alussa on nimike "direktiivi" tai "päätös".2. Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen alussa on nimike "suositus" tai "lausunto".3. Edellä A jaksossa säädettyjä, asetuksia koskevia säännöksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin, jollei perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu.C Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen Eurooppa-neuvoston yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen muotoEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen alussa ovat nimikkeet:a) "Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja strategian aihe;b) "Neuvoston yhteinen toiminta", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen toiminnan aihe;c) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero, (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe.D Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten muotoEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten alussa ovat nimikkeet:a) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe;b) "Neuvoston puitepäätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja puitepäätöksen aihe;c) "Neuvoston päätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja päätöksen aihe;d) "Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella tekemä yleissopimus" ja yleissopimuksen aihe.(1) Katso seuraava lausuma n:n) Liitteessä IV olevan A jakson 4 kohdan a alakohdan ii alakohdan osalta"Neuvosto muistuttaa, että niissä perussopimuksissa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa säädöstä ei voida soveltaa kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, kyseisen säädöksen perusteluissa ja sisällössä on tarpeen selvästi esittää säädöksen alueellinen soveltaminen.""Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. S. Møller(1) EYVL L 149, 23.6.2000, s. 21, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2001/216/EY (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 30) ja päätöksellä 2001/840/EY (EYVL L 313, 30.11.2001, s. 40).


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007BP0136(01)

1. Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 (C6-0388/2006 - 2006/2155(DEC))

Virallinen lehti nro 074 E , 20/03/2008 s. 0342 - 0343

		1.Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 (C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC))Euroopan parlamentti, joka- ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005 [1],- ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 sekä viraston vastaukset [2],- ottaa huomioon neuvoston 27. helmikuuta 2007 antaman suosituksen (5711/2007 — C6-0080/2007),- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [3] ja erityisesti sen 185 artiklan,- ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennusvirastosta 5. joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2667/2000 [4] ja erityisesti sen 8 artiklan,- ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 [5] ja erityisesti sen 94 artiklan,- ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,- ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A6-0116/2007);1. myöntää Euroopan jälleenrakennusviraston johtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005;2. esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;3. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan jälleenrakennusviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).[1] EUVL C 266, 31.10.2006, s. 7.[2] EUVL C 312, 19.12.2006, s. 18.[3] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] EYVL L 306, 7.12.2000, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1756/2006 (EUVL L 332, 30.11.2006, s. 18).[5] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2017/381, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2017, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta

text:
               4.3.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 58/34

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/381,
   annettu 3 päivänä maaliskuuta 2017,
   Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/119/YUTP (1).

               (2)

               Neuvosto jatkoi 4 päivänä maaliskuuta 2016 rajoittavien toimenpiteiden soveltamista 16 henkilön osalta 6 päivään maaliskuuta 2017 (2).

               (3)

               Päätöksessä 2014/119/YUTP vahvistetun rajoittavien toimenpiteiden uudelleentarkastelun perusteella kyseisten rajoittavien toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava 6 päivään maaliskuuta 2018. Yhtä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava päätöksen 2014/119/YUTP liitteestä.

               (4)

               Päätös 2014/119/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2014/119/YUTP seuraavasti:

               1)

               korvataan 5 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Tätä päätöstä sovelletaan 6 päivään maaliskuuta 2018.”

               2)

               muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. FARRUGIA

      (1)  Neuvoston päätös 2014/119/YUTP, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 66, 6.3.2014, s. 26).

      (2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/318, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2016, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta (EUVL L 60, 5.3.2016, s. 76).

      LIITE
      Poistetaan päätöksen 2014/119/YUTP liitteestä seuraavaa henkilöä koskeva merkintä:

                  16.

                  Yuriy Volodymyrovych Ivanyushchenko


title: 2004/715/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002

text:
               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/53

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   (2004/715/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä säätiön vastaukset (1) (C5-0631/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0137/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1417/76 kumoamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1649/2003 (3) ja erityisesti sen 16 artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               1.

               myöntää vastuuvapauden Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002,

               2.

               esittää huomautuksensa oheen liitetyssä päätöslauselmassa seleä,

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen liittyvän päätöslauselman Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä julkaisemaan ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Pääsihteeri

         Julian PRIESTLEY

            Puhemies

         Pat COX

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 55.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 25.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/54

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   joka sisältää huomautukset päätökseen myöntää vastuuvapaus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä säätiön vastaukset (1) (C5-0631/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0137/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1417/76 kumoamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1649/2003 (3) ja erityisesti sen 16 artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               A.

               Ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin mainitsee edellä mainitussa kertomuksessa saaneensa riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2002 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

               B.

               Ottaa huomioon, että parlamentti myönsi tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen perusteella 8. huhtikuuta 2003 (5) säätiön hallintoneuvostolle vastuuvapauden sen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 ja samassa yhteydessä se muun muassa:

                           —

                           valitti, että säätiö ei ole kaikkien palvelusopimuksiensa teossa täysin noudattanut tarjoüspyyntömenettelyjä, ja kehotti säätiötä korjaamaan ongelman,

                           —

                           piti myönteisenä säätiön toiminnan yleistä ulkoista arviointia ja kehotti sitä jatkamaan ponnistelujaan parantaakseen yhteistyötä komission ja parlamentin kanssa ja ottaakseen käyttöön uusia sisäisen valvonnan menettelyjä,

                           —

                           onnitteli säätiötä sen hyvästä työstä ja rohkaisi sitä tiedottamaan toiminnastaan enemmän, jotta se tulisi tunnetuksi laajemmin,

               1.

               panee merkille seuraavat määrät Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tileillä varainhoitovuosina 2002 ja 2001;
               Tulostili varainhoitovuosilta 2002 ja 2001

                           (1000 euroa)

                           2002

                           2001

                              Tulot

                           Komissiolta saatu tuki

                           16 500

                           14 958

                           Muut tulot

                           62

                           16

                           Rahoitustuotot

                           57

                           96

                              Tulot yhteensä (a)

                              16 619

                              15 070

                              Menot

                              Henkilöstö — talousarvion I osasto

                           Maksut

                           9 111

                           7 583

                           Siirretyt määrärahat

                           216

                           190

                              Hallinto — talousarvion II osasto

                           Maksut

                           938

                           854

                           Siirretyt määrärahat

                           683

                           245

                              Toiminta — talousarvion III osasto

                           Maksut

                           3 290

                           3 129

                           Siirretyt määrärahat

                           3 105

                           3 148

                              Menot yhteensä (b)

                              17 343

                              15 150

                              Varainhoitovuoden tulos (a - b)
                               (6)

                              - 724

                              - 80

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty saldo

                           -1 209

                           -1 210

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt ja peruuntuneet määrärahat

                           81

                           59

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt uudelleen käytettäväksi tarkoitetut tulot, joita ei käytetty uudelleen

                           13

                           24

                           Kurssierot

                           3

                           - 2

                              Varainhoitovuoden saldo

                              -1 836

                              -1 209

         Talousarvion toteutus

               2.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin kritisoi varainhoitovuodelta toiselle tehtyjen toimintamäärärahasiirtojen suurta määrää; pitää myönteisinä säätiön toteuttamia ponnistuksia ja toimia, joita se on esittänyt parantaakseen suunnittelua ja valvontaa ja vähentääkseen näin huomattavasti vuodelta toiselle tehtäviä siirtoja; katsoo, että siirtojen hoitamiseen liittyvissä toimissa voisi olla hyödyllistä tehdä yhteistyötä muiden erillisvirastojen kanssa noudattaen parhaisiin käytäntöihin perustuvia menettelyjä;

               3.

               kehottaa säätiötä esittämään analyysinsä uuden varainhoitoasetuksen tarjoamista vaihtoehdoista vähentääkseen varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja;

         Tilinpäätökset

               4.

               kehottaa säätiötä lisäämään ponnistuksiaan kehittääkseen ja ottaakseen käyttöön mahdollisimman pian integroidun tilinpitojärjestelmän ja toteuttaakseen tarvittavat toimet valvoakseen kiinteää omaisuuttaan, mukaan lukien arvon aleneminen; kehottaa komissiota antamaan säätiölle sen tarvitsemaa tukea etenkin tilinpitojärjestelmän yhdentämisessä;

         Tilien perustana olevat toimet

               5.

               odottaa säätiön toteuttavan uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti kaikki välttämättömät toimet reagoidakseen nopeasti tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin tarjouspyyntömenettelyjen avoimuuden parantamisesta;

         Virastoja ja komissiota koskevat horisontaaliset seikat

      Uuden varainhoitoasetuksen soveltaminen — Sisäinen tarkastus ja valvonta

               6.

               toistaa uuden varainhoitoasetuksen soveltamista koskevan kantansa, jonka se esitti virastoille myönnettyihin vuotta 2001 koskeviin vastuuvapauspäätöksiin liittyvissä päätöslauselmissa (7); kehottaa komissiota ja virastoja jatkamaan yhteistyötään erityisesti kirjanpidon, sisäisen tarkastuksen ja hallinnointi- ja valvontamenettelyjen alalla, jotta varmistetaan koherentit ja yhdenmukaiset puitteet virastojen toiminnalle;

               7.

               palauttaa mieliin ilmaisseensa vuoden 2001 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa huolensa siitä, että komission sisäisen tarkastuksen toimiala (IAS) ei tehnyt virastoja koskevia tarkastuksia; ilmaisee olevansa syvästi huolissaan siitä, että vaikuttaa siltä, että näitä tarkastuksia ei ole tehty tänäkään vuonna; pyytää komissiota ja IASia selittämään, miksi näitä tarkastuksia ei ole tehty, ja ilmoittamaan, paljonko sisäisen tarkastuksen toimialalla on käytettävissään henkilöstöä näiden tarkastusten toteuttamiseen; odottaa, että komissio, ja erityisesti IAS, ilmoittaa, miten se aikoo varmistaa riittävien ja moitteettomien tarkastusten suorittamisen erillisvirastoissa;

               8.

               pitää keskeisen tärkeänä sitä, että OLAFilla on oltava samat tutkintavaltuudet virastoissa kuin sillä on toimielimissä (8); pyytää, että tilintarkastustuomioistuin toimittaa ennen vastuuvapauspäätöslauselman hyväksymistä tietoja siitä, ovatko yhteisön elimet noudattaneet 25. toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta (9) OLAFin sisäisistä tutkimuksista sopimuksen liitteen ehtojen mukaisesti;

         Varainhoito

               9.

               panee merkille, että joidenkin virastojen vastauksissa siihen, miten ne aikovat käsitellä toistuvaa huomattavia varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja koskevaa ongelmaa, mainitaan uuden varainhoitoasetuksen tarjoama mahdollisuus käyttää ”jaksotettuja määrärahoja”; kehottaa virastoja selventämään analyysiään ja ilmoittamaan erityisesti, mitkä niiden toimista ovat luonteeltaan monivuotisia ja voitaisiin rahoittaa tällaisilla määrärahoilla;

               10.

               kehottaa komissiota ilmoittamaan kantansa tällaiseen ratkaisuun ja ilmoittamaan, mikäli se ei pidä tätä toteuttamiskelpoisena pohjana sellaisille vaihtoehdoille, joilla onnistuttaisiin vähentämään varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja huomattavasti;

         Virastojen tarkastelu

               11.

               korostaa, että ennen kuin komissio päättää perustaa viraston, sen on analysoitava perusteellisesti viraston suorittamien toimien tarvetta ja niiden lisäarvoa ottaen huomioon toissijaisuuden ja talousarvion kurinalaisuuden periaatteen sekä menettelyjen yksinkertaistamisen;

               12.

               kehottaa komissiota tekemään yleistutkimuksen yhteisön eri elinten tehtävistä, jotka ovat päällekkäisiä tai joilla on sama tavoite, asianmukaisten ratkaisujen ehdottamiseksi, virastojen mahdollinen yhteensulauttaminen mukaan luettuna;

               13.

               on huolissaan siitä, että monissa virastoissa hallinto- ja toimintamenot ovat epätasapainossa siten, että hallintomenot ovat suuremmat kuin toimintamenot; kehottaa näin ollen komissiota ja virastoja asettamaan tavoitteet hallintomenojen osuuden leikkaamiselle suhteessa kokonaismenoihin ja laatimaan tälle aikataulun; toteaa, että monien virastojen mukaan tämä tarjoaa monia mahdollisuuksia, kuten kyselylomakkeesta käy ilmi;

               14.

               toimielinten välistä yhteistyötä koskeviin vastauksiin viitaten kannustaa virastoja tehostamaan niiden välistä yhteistyötä, jotta onnistuttaisiin vastaamaan niiden tarpeisiin erityisaloilla (esimerkiksi ohjelmistojen kehittäminen) ja leikkaamaan kustannuksia sen sijaan, että mukautettaisiin alun perin komission tarpeisiin kehitettyjä sovelluksia, jotka osoittautuvat usein liian raskaiksi ja monimutkaisiksi virastojen erityistarpeisiin nähden;

               15.

               kannustaa virastoja luomaan ja kehittämään tiiviit työsuhteet asianomaisiin parlamentin valiokuntiin; kehottaa pysyviä valiokuntiaan, joiden vastuualueeseen kunkin viraston toiminta-ala kuuluu, koordinoimaan toimintansa budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan kanssa, jotta virastojen toiminnan seuranta olisi tehokasta;

         Uudet rahoituslähteet

               16.

               panee tyytyväisenä merkille uusia rahoitusmahdollisuuksia koskevat vastaukset ja ideat; toteaa, että monet nykyiset lähteet ja ehdotukset koskevat rakennusten ja tilojen vuokraamista ja julkaisujen ja tietojen myyntiä; ymmärtää, että muun muassa itsenäisyyden vuoksi monet virastot eivät voi hyväksyä täydentäviä rahoituslähteitä; korostaa kolmansien maiden osallistumisesta tiettyjen virastojen toimintaan aiheutuvia mittakaavaetuja ja taloudellisia etuja; kehottaa komissiota ja virastoja tekemään rakentavia ehdotuksia uusiksi lisärahoituslähteiksi, jotka lisäisivät omarahoitusastetta;

               17.

               panee tyytyväisenä merkille tiettyjen jäsenvaltioiden ja alueiden alueellaan sijaitseville virastoille myöntämät rahoitusosuudet; pitää tärkeänä, että neuvosto ja komissio vaativat tällaisia rahoitusosuuksia erityisesti silloin, kun perustetaan uusia virastoja;

         Yhdenmukaistetut toimintakehykset

               18.

               palauttaa mieliin kantansa (10), jonka mukaan nykyisten virastojen ”valikoima erilaisia muotoja ei ole avoin, selkeä eikä perusteltu, vaikka otettaisiin huomioon tehtävien erilaisuus”; kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia olemassa olevia virastoja, jotta se voi tarvittaessa ehdottaa tarkistuksia niiden perussääntöihin virastojen sopeuttamiseksi tulevissa säädöspuitteissa määriteltäviin malleihin (11); kehottaa toimivaltaisia valiokuntia seuraamaan tätä kattavaa uudelleentarkastelua, joka olisi vietävä läpi mahdollisimman nopeasti, ja ottamaan huomioon tässä vastuuvapauspäätöslauselmassa mainitut horisontaaliset seikat;

               19.

               kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia ehdotuksia tällaisten yhdenmukaisten puitteiden luomiseksi virastoille ennen kuin tai viimeistään samaan aikaan, kun se esittää uusia virastoja koskevat lainsäädäntöehdotukset; pitää kiinni siitä, että yhteiset suuntaviivat sisältävä toimielinten välinen sopimus on välttämätön edellytys yhdenmukaisten puitteiden luomiselle;

         Henkilöstöpolitiikka

               20.

               korostaa, että uuden varainhoitoasetuksen myötä virastojen hallintokaavioista vastaa budjettivallan käyttäjä; korostaa tämän muutoksen merkitystä tulevien virastoja koskevien vastuuvapausmenettelyjen yhteydessä, kun tarkastellaan henkilöstösääntöjen soveltamista rekrytointiin, ylennyspolitiikkaan, virkojen täyttöasteeseen ja rekrytointipolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä;

               21.

               panee merkille, että vuoden 2004 talousarviomenettelyn aikana kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista kävi ilmi, että useissa virastoissa keskimääräinen ylennyksiin tarvittava vuosimäärä oli selvästi pienempi kuin komissiossa, täyttämättömiä virkoja oli selvästi enemmän kuin toimielimissä ja läheskään kaikkia pyydettyjä uusia virkoja ei ehdotettu alhaisimmille palkkaluokille; katsoo, että henkilöstöpolitiikan olisi muodostettava tärkeä osa nykyisten virastojen uudelleentarkastelua;

               22.

               katsoo, että virastojen henkilöstöpolitiikan olisi noudatettava varainhoitoasetusta, henkilöstösääntöjä ja toimielinten yleisesti noudattamaa parasta käytäntöä; ottaa huomioon, että komissiota on pyydetty ilmoittamaan ennen vuoden 2005 talousarviomenettelyn käynnistymistä henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, erityisesti mitä tulee täyttämättömien virkojen määrään, ylennysnopeuteen, rekrytoinnin määrään ja tavanomaiseen uraprofiiliin;

               23.

               palauttaa mieliin periaatteen, jonka mukaan virastojen olisi palkattava mahdollisimman paljon väliaikaista henkilöstöä, jotta ne säilyttäisivät joustavuutensa ja tehokkuutensa;

               24.

               on huolestunut vakavista säännönvastaisuuksista, joita on havaittu Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen valintamenettelyissä, muun muassa seuraavat: avoimia paikkoja koskevat ilmoitukset ovat epäselviä, valintakomiteoiden selvitykset puutteellisia ja hakijoiden arviointiperusteita ei ole vahvistettu edeltä käsin (12); on hyvin huolissaan siitä, että tämä ei välttämättä ole yksittäinen tapaus, vaan että virastoilla yleensäkin on ongelmia hallinnoida näitä melko monimutkaisia menettelyjä oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla;

               25.

               katsoo, että virastojen järjestämien valintamenettelyjen on noudatettava samoja vaatimuksia kuin Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston (EPSO) noudattamien menettelyjen ja että on vältettävä sellaisen mielikuvan muodostumista, että virastojen valintamenettelyt ovat helppo tie yhteisöjen virkamieheksi;

               26.

               kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla varmistetaan, että virastot saavat asianmukaista tukea EPSO:lta valintamenettelyjä järjestäessään, ja että on olemassa mekanismi, jonka avulla ulkopuoliset henkilöt validoivat näiden menettelyjen tulokset ennen rekrytointia.

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 55.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 25.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  EUVL L 148, 16.6.2003, s. 89.

      (6)  Laskettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan periaatteiden mukaisesti (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 8).

      (7)  EUVL L 148, 16.6.2003, s. 83 ja EUVL L 333, 20.12.2003, s. 53 (18 kohta).

      (8)  Hyväksytyt tekstit 13.1.2004, P5-TA(2004) 0015.

      (9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

      (10)  P5-TA(2004) 0015, 13 ja 14 kohta.

      (11)  P5-TA(2004) 0015, 24 kohta.

      (12)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus varainhoitovuodelta 2002, 13 kohta (s. 64).


Avis juridique important

|

31974D0442

74/442/ETY: Komission päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1974, maatalouden palkansaajien sosiaalisia ongelmia käsittelevän sekakomitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 243 , 05/09/1974 s. 0022 - 0024 Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 1 s. 0180  Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 11 s. 0046  Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 1 s. 0180  Espanjank. erityispainos: Luku 05 Nide 2 s. 0035  Portugalink. erityispainos: Luku 05 Nide 2 s. 0035

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 25 päivänä heinäkuuta 1974,maatalouden palkansaajien sosiaalisia ongelmia käsittelevän sekakomitean perustamisesta (74/442/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 118 artiklan,sekä katsoo, ettävaltioiden tai hallitusten johtajat ovat 21 päivänä lokakuuta 1972 antamassaan julkilausumassa todenneet, että taloudellisen kasvun on ensisijaisesti kavennettava elinoloissa esiintyviä eroja sekä parannettava elämisen laatua ja elintasoa; samassa yhteydessä he pitivät välttämättömänä sitä, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon lisääntyy,komissio piti yhteisön sosiaalista toimintaohjelmaa yhtenä ensisijaisena toimintamuotona työmarkkinaosapuolten yhteisön tasolla tapahtuvasta vuoropuhelusta ja yhteistoiminnasta;Euroopan parlamentti on täsmentänyt 13 kesäkuuta 1972 antamassaan päätöslauselmassa(1), että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön sosiaalipolitiikkaan on toteutettava talous- ja rahaliiton ensimmäisessä vaiheessa,talous- ja sosiaalikomitea on 24 päivänä marraskuuta 1971 antamassaan lausunnossa ilmaissut yhtyvänsä tähän kantaan, jatilanne eri jäsenvaltioissa edellyttää maatalousalan työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista maatalouden palkansaajien elin- ja työolojen kohentamiseen ja yhdenmukaistamiseen, ja komission yhteydessä toimiva sekakomitea on tarkoituksenmukaisin tapa varmistaa kyseinen osallistuminen ollen yhteisön tasolla asianomaisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia voimia edustava elin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Perustetaan komission yhteyteen maatalouden palkansaajien ongelmia käsittelevä sekakomitea, jäljempänä "komitea".2 artikla Komitea avustaa komissiota sellaisen yhteisön sosiaalipolitiikan laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jonka tarkoituksena on kohentaa ja yhdenmukaistaa maatalouden palkansaajien elin- ja työoloja.3 artikla 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi komitea:a) antaa lausuntoja tai kertomuksia komissiolle joko tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja,b) jäljempänä 4 artiklassa mainittujen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta,- edistää vuoropuhelua ja yhteistoimintaa ja helpottaa neuvotteluja näiden järjestöjen välillä,- laatii tutkimuksia,- osallistuu keskusteluihin ja seminaareihin.2. Komitea antaa tietoja toiminnastaan kaikille tahoille, joita asia koskee.3. Pyytäessään komitean lausuntoa tai kertomusta, komissio voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto tai kertomus on annettava.4 artikla 1. Komiteassa on 50 jäsentä.2. Komissio nimeää komitean jäsenet seuraavien maatalouden työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen ehdotuksesta:työnantajajärjestö- Euroopan talousyhteisön tuottajajärjestöjen keskusjärjestö (COPA);työntekijäjärjestöt- Yhteisössä työskentelevien (EFA) maataloustyöntekijöiden ammattiyhdistysten Euroopan liitto (VAEL),- Maailman työliiton Euroopan maatalousliitto (EUROFEDAG),- Euroopan maataloustyöntekijöiden ammattiyhdistysten koordinointikomitea (CGT-CGIL).3. Paikat jaetaan seuraavasti:- 25 työnantajajärjestön edustajille,- 25 työntekijäjärjestöjen edustajille.5 artikla 1. Kullekin komitean jäsenelle nimetään varajäsen samoin edellytyksin kuin 4 artiklassa.2. Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin, 10 artiklassa tarkoitettuihin työryhmiin tai niiden työhön ainoastaan silloin, kun varsinainen jäsen on estynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan määräysten soveltamista.6 artikla Komissio julkaisee luettelon jäsenistä ja varajäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7 artikla 1. Komitean jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.2. Toimikauden päätyttyä jäsenet tai varajäsenet pysyvät tehtävissään, kunnes heidän seuraajansa nimetään tai heidän toimikautensa uusitaan.3. Jäsenen tai varajäsenen toimikausi päättyy ennen kuin neljä vuotta on kulunut, jos jäsen eroaa tai kuolee tai jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää, että hänen tilalleen nimetään uusi jäsen. Uusi jäsen nimetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi 4 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.4. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.8 artikla 1. Komitea valitsee joka toinen vuosi jäsentensä keskuudesta läsnäolevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan vuorotellen, ja päinvastaisessa järjestyksessä, kahden 4 artiklassa mainitun järjestöryhmän edustajien keskuudesta. Puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, jonka toimikausi on päättynyt, jatkaa tehtävässään, kunnes hänen tilalleen on nimetty uusi puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.2. Jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan toimikausi lakkaa ennenaikaisesti, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimetään uusi jäsen tämän artiklan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen asianomaisen ryhmän ehdotuksesta.9 artikla Komitea voi perustaa työnsä suunnittelusta ja yhteensovittamisesta vastaavan työvaliokunnan. Tässä työvaliokunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja jäljempänä 10 artiklassa tarkoitettujen työryhmien esittelijöitä.10 artikla Komitea voi:a) perustaa tilapäisiä tai pysyviä työryhmiä työnsä helpottamiseksi. Se voi antaa jäsenelle luvan ottaa tilalleen työryhmässä nimeltä mainittu edustaja omasta järjestöstään: edustajalla on työryhmän kokouksissa samat oikeudet kuin jäsenellä, jonka tilalla hän on;b) ehdottaa komissiolle asiantuntijoiden kutsumista avustamaan komiteaa tietyissä töissä. Komitealla on velvollisuus tehdä niin, jos jokin 4 artiklassa mainituista järjestöistä sitä pyytää;c) kutsua kenet tahansa, jolla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta, osallistumaan asiantuntijana kokouksiinsa. Asiantuntija osallistuu kuitenkin kokouksessa ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on syynä hänen läsnäoloonsa.11 artikla Komitea kokoontuu sihteeristönsä kutsusta komission, työvaliokunnan tai jäsenistönsä kolmasosan kutsusta. Viimeksi mainitussa tapauksessa se kokoontuu 30 päivän kuluessa.12 artikla 1. Komitean päätökset ovat päteviä ainoastaan, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä tai varajäsenistä on läsnä.2. Komitean on toimitettava lausuntonsa tai kertomuksensa komissiolle. Jos lausuntoa tai kertomusta ei hyväksytä yksimielisesti, komitean on toimitettava komissiolle ilmaistut eriävät mielipiteet.13 artikla 1. Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristön tehtävistä.2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.3. Yksi sihteeristön edustaja kaikista 4 artiklassa mainituista järjestöistä osallistuu tarkkailijana komitean kokouksiin.14 artikla Rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista, komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työn yhteydessä, jos komissio ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto on luonteeltaan luottamuksellinen. Tällöin ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokouksiin.15 artikla Tämä päätös tulee voimaan 25 päivänä heinäkuuta 1974.Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 1974.Komission puolestaPuheenjohtajaFrançois-Xavier ORTOLI(1) EYVL N:o C 70, 1.7.1972, s. 11


title: 2010/283/: Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä tammikuuta 2010 , liiallisen alijäämän olemassaolosta Belgiassa

text:
               21.5.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 125/34

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 19 päivänä tammikuuta 2010,
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Belgiassa
   (2010/283/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 6 kohdan, yhdessä 126 artiklan 13 kohdan ja 136 artiklan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Belgian esittämät huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely, sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Asetus (EY) N:o 1467/97 sisältää myös säännökset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artikla, täytäntöönpanosta. Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetaan lisämääräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (2) vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräysten soveltamiseksi.

               (4)

               Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.

               (5)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 5 kohta, edellytettiin, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoi, että jäsenvaltiossa oli tai siellä saattoi olla liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohta, mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 4 kohta, mukaisesti antaman lausunnon komissio katsoi, että Belgiassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi neuvostolle Belgiaa koskevan lausunnon alijäämän olemassaolosta 11 päivänä marraskuuta 2009 (3).

               (6)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset, ennen kuin se kokonaisarvion tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Belgiaa koskeva kokonaisarvio johtaa tässä päätöksessä esitettyihin päätelmiin.

               (7)

               Belgian viranomaisten lokakuussa 2009 toimittamien tietojen mukaan maan julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin reilusti viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viitearvon ennakoitua ylittymistä voidaan pitää poikkeuksellisena perustamissopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Se johtuu muiden seikkojen ohella erityisesti perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa BKT:n arvioidaan supistuvan 2,9 prosenttia vuonna 2009 ja kasvavan 0,6 prosenttia vuonna 2010. Niin ikään syksyn 2009 talousennusteen perusteella viitearvon ennakoitua ylittymistä ei voida pitää väliaikaisena, sillä tähänastiset riittävästi täsmennetyt vakauttamistoimenpiteet huomioon ottaen alijäämän odotetaan vakaantuvan ja olevan 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011. Alijäämää koskeva perussopimuksen arviointiperuste ei näin ollen täyty.

               (8)

               Julkisen talouden bruttovelka pieneni vuosien 1993 ja 2007 välillä jatkuvasti eli 134 prosentista 84 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2008 velkasuhde kasvoi rahoitusalan vakauttamiseksi toteutettujen operaatioiden vuoksi lähes 90 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velkasuhde ylitti siis edelleen reilusti 60 prosentin viitearvon. Belgian viranomaisten lokakuussa 2009 toimittamien tietojen perusteella julkisen talouden bruttovelan ennakoidaan olevan 97,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa velkasuhteen arvioidaan kasvavan noin 97 prosenttiin vuonna 2009, noin 101 prosenttiin vuonna 2010 ja noin 104 prosenttiin vuonna 2011. Velkasuhteen ei voida katsoa supistuvan riittävästi ja lähestyvän riittävän nopeasti viitearvoa perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Velkaa koskeva perussopimuksen arviointiperuste ei täyty.

               (9)

               Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan ”merkitykselliset tekijät” voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaista neuvoston päätöstä edeltävissä vaiheissa ainoastaan, jos kaksi vaatimusta – se, että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Belgian tapauksessa nämä kaksi vaatimusta eivät täyty. Merkityksellisiä tekijöitä ei sen vuoksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Belgiassa on liiallinen alijäämä.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. SALGADO

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

      (3)  Kaikki Belgian liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2