title: Komission päätös (EU) 2015/547, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2015 , turvallisuusvaatimuksista, jotka alkoholilla toimivia hormittomia takkoja koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               2.4.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 90/14

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/547,
   annettu 1 päivänä huhtikuuta 2015,
   turvallisuusvaatimuksista, jotka alkoholilla toimivia hormittomia takkoja koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tuotteiden, jotka ovat sellaisten kansallisten standardien mukaisia, joilla direktiivin 2001/95/EY nojalla laaditut eurooppalaiset standardit, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, saatetaan osaksi kansallisia standardeja, oletetaan olevan turvallisia.

               (2)

               Eurooppalaiset standardit on laadittava sellaisten vaatimusten perusteella, joiden tarkoituksena on varmistaa, että niiden mukaiset tuotteet täyttävät direktiivin 2001/95/EY 3 artiklassa säädetyn yleisen turvallisuusvaatimuksen.

               (3)

               Alkoholilla toimiville hormittomille takoille ei ole annettu eurooppalaisia standardeja, vaikka niihin tutkimusten mukaan liittyy erilaisia vaaroja (2), (3). Monissa malleissa on irrotettava polttoainesäiliö, joka asetetaan kammioon takan sisälle, jolloin polttoainetta voi läikkyä kammioon. Läikkynyt polttoaine voi höyrystyä, sen lämpötila voi nousta ja se voi humahtaa ja aiheuttaa näin äkillisen palon. Liekkien nopea leviäminen voi aiheuttaa käyttäjälle palovammoja ja voi sytyttää ympäröiviä materiaaleja. Polttoaineen lisääminen etanolitakkaan sen ollessa vielä kuuma on erittäin vaarallista, koska etanoli voi höyrystyä nopeasti, syttyä ja aiheuttaa räjähdyksen. Vapaasti seisovat mallit voidaan sijoittaa liian lähelle syttyviä materiaaleja, ja ne voivat näin aiheuttaa tulipaloja. Seinään kiinnitettävien mallien virheellinen asennus voi aiheuttaa ylikuumenemista, mikä puolestaan voi johtaa siihen, että takka irtoaa seinästä, kun se on vielä toiminnassa (4). Vaarana on myös, että vapaasti seisovat mallit voivat kaatua. Jos näin tapahtuu, palavaa polttoainetta pääsee ulos takasta, ja se levittää tulen ympäröivään huonetilaan.

               (4)

               Polttoaineiden palaminen alkoholilla toimivissa hormittomissa takoissa voi vaarantaa ihmisten terveyden. Jos palaminen on epätäydellistä, muodostuu hiilimonoksidia, myrkyllistä yhdistettä. Jos palaminen on täydellistä, muodostuu hiilidioksidia, joka on vaarallista terveydelle ja voi johtaa ylihengitykseen eli hyperventilaatioon.

               (5)

               Hormittomien takkojen asennukseen ei vaadita asianomaisten viranomaisten suorittamaa tarkastusta.

               (6)

               Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa vaatimukset sen varmistamiseksi, että alkoholilla toimivat hormittomat takat täyttävät direktiivin 2001/95/EY 3 artiklassa vahvistetut yleiset turvallisuusvaatimukset.

               (7)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yleistä tuoteturvallisuutta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmä
   Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavaa määritelmää:

               ’alkoholilla toimivalla hormittomalla takalla’ tarkoitetaan laitetta,

                           a)

                           joka on suunniteltu tuottamaan tunnelmallisia liekkejä polttamalla alkoholia mutta joka ei sovellu ensisijaisesti lämmitykseen; ja

                           b)

                           jota ei ole suunniteltu liitettäväksi hormiin.

         2 artikla
   Soveltamisala
   Tätä päätöstä sovelletaan kaikkiin kotitalouksien hormittomiin takkoihin ja niiden lisälaitteisiin, jos ne on tarkoitettu käytettäväksi sisätiloissa. Takat, joiden polttoainesäiliön tilavuus on alle 0,2 l ja jotka on suunniteltu nimenomaisesti elintarvikkeiden kypsennystä tai niiden lämpimänä pitämistä varten, eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.
   3 artikla
   Turvallisuusvaatimukset
   Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan 1 artiklassa tarkoitettuja alkoholilla toimivia hormittomia takkoja koskevat erityiset turvallisuusvaatimukset, jotka direktiivin 2001/95/EY 4 artiklassa tarkoitettujen eurooppalaisten standardien on täytettävä.
   4 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 1 päivänä huhtikuuta 2015.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

      (2)  Storesund A. K., Mai T. T. ja Sesseng C., 2010, ”Ethanol-fuelled, flue-less fireplaces. An evaluation”, SINTEF. http://nbl.sintef.no/publication/lists/docs/NBL_A09127.pdf

      (3)  http://www.sik.dk/content/download/5561/77087/version/1/file/Report+-+Bio+fireplaces+-+v5-3+(2).pdf

      (4)  http://www.cpsc.gov/CPSCPUB/PREREL/prhtml11/11164.html

      LIITE

         ALKOHOLILLA TOIMIVIA HORMITTOMIA TAKKOJA KOSKEVAT ERITYISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET

      1.1   Rakennetta ja suunnittelua koskevat vaatimukset

         Yleiset vaatimukset

      Kotitalouksissa käytettävien alkoholilla toimivien hormittomien takkojen polttoaineen kulutuksen on vastattava enintään 4,5 kW:n lämpötehoa.
      Alkoholilla toimivat hormittomat takat on valmistettava sellaisista materiaaleista, jotka eivät muuta muotoaan sallituissa enimmäislämpötiloissa, jotka luetellaan kohdassa ”Pintalämpötilat”. Materiaalin on oltava riittävän kestävä vallitseviin lämpö-, mekaanisiin ja kemiallisiin olosuhteisiin nähden.
      Jos käytetään liekkisuojaa, sen rakenteen ja kiinnityksen takkaan on oltava sellainen, että se kestää lämpötiloja, joille se altistuu.
      Koriste-elementtien, esimerkiksi keraamisen puun tai kivien, käyttö ei ole sallittua liekkien paloalueella.
      Alkoholilla toimivat hormittomat takat on suunniteltava niin, että estetään itsestään uudelleensyttyminen ja takatuli.
      Polttoaineiden palaminen alkoholilla toimivissa hormittomissa takoissa ei saa vaarantaa ihmisten terveyttä.
      Alkoholilla toimivat hormittomat takat on suunniteltava niin, että estetään läikkyneen polttoaineen kertyminen suljettuun tilaan laitteen sisälle, josta se voi höyrystyä ja aiheuttaa räjähdyksen.
      Laite on rakennettava niin, että vältetään polttoaineen vuotaminen.

         Vakaus

      Alkoholilla toimivan hormittoman takan tahaton liikuttaminen tai kallistaminen toiminnan aikana ei saa vaarantaa turvallisuutta.
      Pyörillä varustetut laitteet on varustettava helposti toimivilla lukittavilla jarruilla.
      Vapaasti seisovat alkoholilla toimivat hormittomat takat on varustettava tuilla, jotka estävät niiden kaatumisen, ja niiden vakaus on testattava siltä varalta, että niihin kohdistuu isku. Jos takka ei läpäise tätä testiä, se on rakennettava niin, että se pysyy turvallisena kaikissa tilanteissa.
      Myös seinään kiinnitettävistä laitteista on testattava niiden vakaus tilanteissa, joissa niihin kohdistuu isku. Seinäkoukut on rakennettava niin, että laite ei irtoa koukuista, jos sitä vahingossa työnnetään ylöspäin.

         Takan liikuttamista helpottavat varusteet (esim. pyörät tai kahvat)

      Alkoholilla toimivat hormittomat takat, joissa on pyörät ja/tai kahvat niiden liikuttamista varten, on suunniteltava niin, että tuli on sammutettava ennen takan liikuttamista.

         Sytytys

      Sytyttäessään alkoholilla toimivaa hormitonta takkaa käyttäjän on voitava pysyä turvallisella etäisyydellä (vaakatasossa) laitteesta. Alkoholilla toimiva hormiton takka voidaan vaihtoehtoisesti varustaa sisäänrakennetulla turvasytytyslaitteella.

         Toiminta palamisen aikana

      Alkoholilla toimivan hormittoman takan täytyy palaa vakaalla liekillä, joka ei tuottaa nokea. Sytytettynä takan polttoaineen kulutuksen on pysyttävä vakaana, eikä saa olla vaaraa polttimen äkillisistä lämmön kohoamisista.

         Sammuttaminen

      Käyttäjän on pystyttävä sammuttamaan alkoholilla toimiva hormiton takka turvallisesti milloin tahansa.

         Uudelleensytytys

      Alkoholilla toimiva hormiton takka on suunniteltava niin, että se on mahdollista sytyttää uudelleen turvallisesti, vaikka polttoainesäiliö ei ole täysi.

         Uudelleensytytyksen esto, jos sytytys ei ole turvallista

      Ei saa olla mahdollista sytyttää alkoholilla toimivaa hormitonta takkaa uudelleen ennen kuin kaikki laitteen osat, poltin mukaan luettuna, ovat saavuttaneet turvallisen lämpötilan, joka on 60 °C tai alle. Käyttöohjeisiin on sisällyttävä tieto ajasta, jonka kuluttua takka on viilentynyt riittävästi, jotta sen uudelleensytytys on turvallista, jottei käyttäjälle tule kiusausta pakottaa uudelleensytytystä käsittelemällä turvalaitetta, joka estää uudelleensytytyksen vaarallisissa lämpötiloissa.

         Täyttö ja uudelleentäyttö

      Alkoholilla toimiva hormiton takka on suunniteltava niin, että täyttö ja uudelleentäyttö on turvallista ja että estetään takan säiliön uudelleentäyttö, kun takka on sytytettynä.
      Alkoholilla toimivan hormittoman takan mukana olevissa käyttöohjeissa on ilmoitettava käyttäjille, että säiliötä ei saa täyttää, kun takka on toiminnassa. Tiedot on esitettävä selkeästi ja käyttäjien huomio on kiinnitettävä niihin. Samat tiedot on lisäksi esitettävä asianmukaisilla varoitusmerkinnöillä, jotka ovat näkyvästi esillä itse laitteessa.

         Kosketettavissa olevat pinnat

      Jos takka on asennettu valmistajan antamien asennusohjeiden mukaisesti, käyttäjän joutuminen vahingossa kosketuksiin liekin, polttimen tai takan muun aktiivisen tai kuuman pinnan kanssa ei saa olla mahdollista.

         Pintalämpötilat

      Kosketettavissa olevat pinnat, lukuun ottamatta aktiivisia pintoja, eivät saa saavuttaa vaarallisia lämpötiloja, kun alkoholilla toimiva hormiton takka on toiminnassa.
      Sellaisten pintojen, joihin käyttäjän ei ole tarkoitus koskea, kun takka on käytössä, lämpötilan nousu (mitattuna alkulämpötilasta sytytyksessä) ei saa ylittää seuraavia:

                  —

                  60 K metallipinnat tai metalliset pinnat;

                  —

                  65 K metalli-emalipinnat;

                  —

                  80 K lasi- ja keramiikkapinnat;

                  —

                  100 K muovipinnat; sekä

                  —

                  70 K kaikista muista materiaaleista valmistetut pinnat.

            Sellaisten pintojen, joihin käyttäjän on tarkoitus koskea, kun takka on käytössä, eli pintojen, joihin käyttäjän on koskettava voidakseen käyttää takkaa, lämpötilan nousu (mitattuna alkulämpötilasta sytytyksessä) ei saa ylittää seuraavia:

                  —

                  35 K metallipinnat tai metalliset pinnat;

                  —

                  45 K metalli-emali- ja keramiikkapinnat; sekä

                  —

                  60 K muovista ja muista vastaavista materiaaleista valmistetut pinnat.

            Näitä rajoja sovelletaan myös pintoihin ja ilmatilaan 50 mm:n etäisyydellä liekkialueesta.
      Edellä mainittuja vaatimuksia ei sovelleta lasipintoihin (esim. suojat) ja niiden kiinnittimiin, joiden voidaan kohtuudella odottaa olevan kuumia, koska ne ovat lähellä liekkejä.
      Kosketuskohdassa lattiaan tai pöytään takan jalustan pinnan lämpötila ei saa ylittää huoneen lämpötilaa yli 65 K:lla.
      Sen vaatimuksen lisäksi, että huoneen lämpötila ei saa ylittyä yli 65 K:lla, vahvistetaan seuraava enimmäislämpötila, jota ei saa ylittää missään olosuhteissa: kosketuskohdassa lattiaan tai pöytään takan lämpötila ei saa olla yli 85 °C huoneen lämpötilasta riippumatta.
      Takkaa lähinnä olevien seinien pintalämpötila ei saa ylittää huoneen lämpötilaa yli 65 K:lla eikä saa missään tapauksessa olla yli 85 °C.
      Lämpötilarajat kahvoille ja nupeille, joita käyttäjän on tarkoitus käyttää takan tavallisen toiminnan yhteydessä, on asetettava asianmukaisten ohjeasiakirjojen, kuten Cenelecin ohjeen 29 mukaisesti, sen materiaalin perusteella, josta kahvat tai nupit on valmistettu. Näiden takan osien lämpötilarajat ovat alemmat kuin edellä mainitut lämpötilat.

         Polttoainesäiliö ja polttoainejärjestelmä

      Laitteen polttoainesäiliön enimmäistilavuus on rajoitettava palo- ja räjähdysvaaran perusteella.
      Standardissa on vaadittava, että kaikki testit on suoritettava niin, että polttoainesäiliö on täytetty siihen tilavuuteen, joka on potentiaalisesti kaikkein vaarallisin kyseisessä tilanteessa.
      Polttoainesäiliö on rakennettava niin, että estetään vuodot. Läikkyminen tai ylitäyttö ei saa vaarantaa laitteen turvallisuutta.
      Polttoainejärjestelmällä, mukaan luettuna tiivisteet, on oltava riittävä mekaaninen lujuus, jotta se kestää odotetun normaalin käytön aiheuttaman kuormituksen. Sillä on oltava riittävä korroosionkestävyys, jotta se kestää käytetylle polttoaineelle altistumisesta johtuvat pitkän aikavälin vaikutukset. Poltin on suunniteltava niin, että se estää korroosiota.

         Lapsiturvallisuus

      Alkoholilla toimiva hormiton takka on suunniteltava niin, että estetään lapsia joutumasta kosketuksiin polttoaineen ja/tai liekin kanssa.
      1.2   Välineet ja varusteet takan asennusta varten

         Asennusjärjestelmät

      Alkoholilla toimivan hormittoman takan mukana toimitettavilla asennusjärjestelmillä on oltava riittävä mekaaninen lujuus ja korkeiden lämpötilojen kestävyys, jotta ne tukevat takkaa turvallisesti sen odotetun käyttöiän ajan.
      Jos laite on tarkoitus kiinnittää lattiaan, seinään tai kattoon, kiinnitys-/asennusjärjestelmä on suunniteltava niin, että estetään laitteen irtoaminen vahingossa.

         Seinätulpat ja -kiinnittimet

      Jos alkoholilla toimivan hormittoman takan mukana toimitetaan seinätulpat ja -kiinnittimet, niillä on oltava asianmukainen pitkäaikainen mekaaninen lujuus ja lämpöominaisuudet.
      Käyttöoppaassa on varoitettava käyttäjää, että on käytettävä ainoastaan takan mukana toimitettuja seinätulppia ja -kiinnikkeitä tai sellaisia seinätulppia ja -kiinnikkeitä, joilla on asianmukainen mekaaninen lujuus ja lämpöominaisuudet.
      1.3   Apulaitteet

      Välineet takan turvallista sytyttämistä ja sammuttamista varten on asennettava laitteeseen tai toimitettava laitteen mukana.
      1.4   Päästöt

      Alkoholilla toimivat hormittomat takat on rakennettava niin, että vältetään kaikki ihmisten terveyteen kohdistuvat riskit, jotka saattavat aiheutua palamisesta tai muista päästöistä, ottamalla huomioon turvallisuus jo suunnittelu- ja valmistusvaiheessa tai jos tämä ei ole mahdollista, riittävillä suojatoimenpiteillä, mukaan luettuna hälyttimet, tai käyttäjille annettavalla tiedotuksella.
      Standardissa on käsiteltävä erityisesti seuraavia:

                  —

                  hiilimonoksidi ja hiilidioksidi (CO, CO2);

                  —

                  typpioksidit, kuten NO, NO2 ja NOX;

                  —

                  aldehydit, kuten formaldehydi;

                  —

                  haihtuvat orgaaniset yhdisteet;

                  —

                  aromaattiset hiilivedyt, kuten bentseeni ja polysykliset aromaattiset hiilivedyt (PAH);

                  —

                  noki ja muut hiukkaspäästöt;

                  —

                  päästöt palamattomasta polttoaineesta; sekä

                  —

                  muut päästöt, jotka saattava olla merkityksellisiä.

            Hiilimonoksidia ja typpioksideja koskevissa vakiosäännöksissä on otettava huomioon Maailman terveysjärjestön WHO:n ohjeet (”WHO guidelines for indoor air quality: selected pollutants” (1) ja ”Environmental Health Criteria” (2)).
      Hiilidioksidia koskevissa vakiosäännöksissä on otettava huomioon komission direktiivi 2006/15/EY (3).
      1.5   Turvallisuustiedot, käyttöopas sekä valmistajan ja tuojan tunnistetiedot

         Yleistä

      Turvallisuustiedot sekä valmistajan ja tuojan nimet on esitettävä alkoholilla toimivassa hormittomassa takassa tai sen pakkauksessa tai ne on sisällytettävä käyttöohjeisiin.
      Standardissa on todettava tarkasti, mitkä turvallisuusohjeet on esitettävä itse tuotteessa ja mitkä varoitukset ja ohjeet voidaan sisällyttää käyttöohjeisiin tai esittää pakkauksessa.
      Turvallisuustiedot on annettava kirjallisina sen maan kielellä (kielillä), jossa takkaa tarjotaan vähittäismyyntiin. Tiedot on esitettävä yhdessä jatkuvassa osassa kullakin kielellä, eikä niitä saa keskeyttää muulla tekstillä. Toisella kielellä annettavat lisätiedot eivät saa viedä huomiota vaadituista tiedoista.
      Takassa esitettävät tiedot on kiinnitettävä näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla joko kestoetikettiin tai painettava suoraan laitteeseen.

         Turvallisuustiedot

      Turvallisuustietojen on oltava näkyvästi esillä ja ne on ilmoitettava selvästi käyttöohjeissa tai pakkauksessa ja jos standardissa niin vaaditaan, alkoholilla toimivassa hormittomassa takassa. Tämän ilmoituksen on sisällettävä ainakin seuraavaa:

                  —

                  ”Käytä vain käyttöoppaan ohjeissa määriteltyjä polttoainetyyppejä ja -määriä.”

                  —

                  ”Käytä vain huoneessa, jossa on hyvä ilmanvaihto.”

                  —

                  ”Älä koskaan kaada polttoainetta laitteeseen, kun se on toiminnassa tai vielä kuuma.”

                  —

                  ”Älä koskaan täytä polttoainesäiliötä liian täyteen, ja pyyhi läikkynyt polttoaine huolellisesti pois ennen laitteen sytyttämistä.”

                  —

                  ”Käytä vain paikassa, jossa ei ole vetoa.”

                  —

                  ”Älä koskaan sytytä kuumaa laitetta.”

                  —

                  ”Älä koskaan siirrä laitetta, kun se on vielä toiminnassa.”

                  —

                  ”Älä koskaan jätä pikkulapsia tai lemmikkejä ilman valvontaa lähelle sytytettyä takkaa.”

                  —

                  ”Saa asentaa, käyttää ja huoltaa vain valmistajan ohjeiden mukaan.”

            Pyörillä varustetuissa laitteissa on oltava myös seuraava ohje: ”Lukitse jarru aina ennen takan käyttöä.”
      Lisäksi on ilmoitettava turvallinen vähimmäisetäisyys syttyvistä materiaaleista, jolle takka voidaan sijoittaa.
      Käyttäjille on ilmoitettava myös polttoaineiden tavanomaisista merkintätavoista ja etenkin tiedot eri polttoaineiden ominaisuuksista, jotka käyvät ilmi niiden merkinnöistä.
      Kirjallisten turvallisuustietojen lisänä voi olla asianmukainen kuvamerkki, jos se sallitaan standardissa.

         Käyttöopas

      Alkoholilla toimivan hormittoman takan mukana on toimitettava käyttöopas, jonka on sisällettävä seuraavat tiedot:

                  —

                  vaadittu (vähimmäis)etäisyys, jolle alkoholilla toimivan hormittoman takan sytytyslaite voidaan asentaa polttoainesäiliöstä;

                  —

                  vaatimukset, jotka liittyvät seinään (tai muuhun rakenteeseen), johon alkoholilla toimiva hormiton takka on tarkoitus asentaa, mukaan luettuna ohjeet asianmukaisesta ilmaraosta lämmönpoistoa varten;

                  —

                  vaatimukset, jotka liittyvät seinälle kiinnitettävän (ja tapauksen mukaan vapaasti seisovan) alkoholilla toimivan hormittoman takan kiinnityksessä käytettäviin varusteisiin;

                  —

                  vaatimukset, jotka liittyvät vapaasti seisovan alkoholilla toimivan hormittoman takan sijoittamiseen ja rakenteelliseen ympäristöön, etenkin lattiaan ja tapauksen mukaan kattoon; sekä

                  —

                  vaatimukset, jotka liittyvät seinään, johon alkoholilla toimiva hormiton takka on tarkoitus asentaa, mukaan luettuna erityismaininta seinätyypeistä, joiden tapauksessa on oltava erityisen varovainen (esim. kipsilevy- tai puuseinät).

            Lisäksi käyttöoppaassa on annettava tietoa seuraavista:

                  —

                  polttoainetyypit, joita voidaan käyttää, ja polttoaineessa sallitut lisäaineet, jotta varmistetaan, että alkoholilla toimiva hormiton takka palaa turvallisesti eikä enimmäispäästöjä ylitetä;

                  —

                  huoneen vaadittu ilmanvaihto;

                  —

                  turvallinen vähimmäisetäisyys, jolle takka voidaan sijoittaa syttyvistä materiaaleista; sekä

                  —

                  huoneen vähimmäiskoko tai vähimmäispinta-ala.

            Lisäksi käyttöoppaassa on

                  —

                  oltava ohjeet siitä, miten polttoaine lisätään alkoholilla toimivaan hormittomaan takkaan (ja varoitettava, että polttoainetta ei saa kaataa kuumaan takkaan);

                  —

                  oltava ohjeet siitä, miten polttoaine varastoidaan turvallisesti, ja ilmoitettava sen maan, jossa laite saatetaan markkinoille, kansallisessa ja/tai alueellisessa lainsäädännössä määrätyt sisätiloissa varastointia koskevat rajat;

                  —

                  oltava ohjeet siitä, miten alkoholilla toimiva hormiton takkaa sammutetaan;

                  —

                  annettava tietoa asianmukaisista alkusammutusvälineistä ja suositeltava, että tällainen alkusammutusväline sijoitetaan lähelle takkaa;

                  —

                  varoitettava alkoholilla toimivan hormittoman takan käytöstä vetoisessa tilassa;

                  —

                  oltava ohjeet takan turvallista sytyttämistä ja uudelleensytyttämistä varten;

                  —

                  varoitettava, että kuumaa alkoholilla toimivaa hormitonta takkaa ei saa sytyttää; sekä

                  —

                  ohjeistettava käyttäjiä olemaan siirtämättä alkoholilla toimivaa hormitonta takkaa, kun se on toiminnassa, ja jos takka on varustettu pyörillä, lukitsemaan jarrut, kun laite on toiminnassa.

         Valmistajan ja maahantuojan tunnistetiedot

      Valmistajien (4) on ilmoitettava nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä osoitteensa yhteydenottoja varten joko alkoholilla toimivassa hormittomassa takassa tai sen pakkauksessa tai takan mukana seuraavassa asiakirjassa.
      Niiden on myös kiinnitettävä itse tuotteeseen tiedot, joiden perusteella tuotteen tunnistaminen on mahdollista (sarja- tai eränumero).
      Maahantuojien (5) on ilmoitettava nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä osoitteensa yhteydenottoja varten joko alkoholilla toimivassa hormittomassa takassa tai sen pakkauksessa tai takan mukana seuraavassa asiakirjassa. Jos tuojan pitäisi avata pakkaus ainoastaan sitä varten, että se panee nämä vaaditut tiedot tuotteeseen, riittää, että takan pakkauksessa tai sen mukana seuraavassa asiakirjassa esitetään tuojan nimi, rekisteröity toiminimi tai rekisteröity tuotemerkki ja osoite yhteydenottoja varten.

         (1)  Maailman terveysjärjestö, 2010: http://www.euro.who.int/en/health-topics/environment-and-health/air-quality/publications/2010/who-guidelines-for-indoor-air-quality-selected-pollutants

         (2)  http://www.who.int/ipcs/publications/ehc/ehc_alphabetical/en/index.html

         (3)  Komission direktiivi 2006/15/EY, annettu 7 päivänä helmikuuta 2006, toisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY panemiseksi täytäntöön ja direktiivien 91/322/ETY ja 2000/39/EY muuttamisesta (EUVL L 38, 9.2.2006, s. 36).

         (4)  Sellaisena kuin se määritellään 9 päivänä heinäkuuta 2008 tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 768/2008/EY (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 82) liitteessä I olevan R1 luvun R1 artiklassa.

         (5)  Ks. alaviite 4.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007BP0124(01)

1. Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lentoturvallisuusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 (C6-0398/2006 - 2006/2165(DEC))

Virallinen lehti nro 074 E , 20/03/2008 s. 0250 - 0251

		1.Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lentoturvallisuusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 (C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC))Euroopan parlamentti, joka- ottaa huomioon Euroopan lentoturvallisuusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005 [1],- ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 sekä viraston vastaukset [2],- ottaa huomioon neuvoston 27. helmikuuta 2007 antaman suosituksen (5711/2007 — C6-0080/2007),- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [3] ja erityisesti sen 185 artiklan,- ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 15. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 [4] ja erityisesti sen 49 artiklan,- ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 [5] ja erityisesti sen 94 artiklan,- ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,- ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A6-0121/2007);1. myöntää Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005;2. esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;3. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).[1] EUVL C 266, 31.10.2006, s. 10.[2] EUVL C 312, 19.12.2006, s. 6.[3] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] EYVL L 240, 7.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1701/2003 (EUVL L 243, 27.9.2003, s. 5).[5] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: 2005/539/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 12 päivänä huhtikuuta 2005, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2003

text:
               27.7.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 196/68

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,

   tehty 12 päivänä huhtikuuta 2005,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2003
   (2005/539/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 sekä keskuksen vastaukset (1),
   ottaa huomioon neuvoston 8. maaliskuuta 2005 antaman suosituksen (6858/2005 – C6-0075/2005),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1416/76 kumoamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1655/2003 (3) ja erityisesti sen 12 a artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 70 ja 71 artiklan sekä liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A6-0074/2005),

               1.

               myöntää vastuuvapauden Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2003;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen liittyvän päätöslauselman Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä julkaisemaan ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Josep BORRELL FONTELLES

            Pääsihteeri

         Julian PRIESTLEY

      (1)  EUVL C 324, 30.12.2004, s. 53.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 41.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      joka sisältää huomautukset päätökseen myöntää vastuuvapaus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2003
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
      ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 sekä keskuksen vastaukset (1),
      ottaa huomioon neuvoston 8. maaliskuuta 2005 antaman suosituksen (6858/2005 – C6-0075/2005),
      ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1416/76 kumoamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1655/2003 (3) ja erityisesti sen 12 a artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
      ottaa huomioon työjärjestyksen 70 ja 71 artiklan sekä liitteen V,
      ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A6-0074/2005),

                  A.

                  ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin mainitsee edellä mainitussa kertomuksessa saaneensa riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2003 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset,

                  B.

                  ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti myönsi 21. huhtikuuta 2004 keskuksen johtajalle vastuuvapauden (5) talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002 ja että vastuuvapauspäätökseen liittyvässä päätöslauselmassa se muun muassa

                              —

                              pyysi keskusta jatkamaan yhteistyötä Euroopan koulutussäätiön kanssa,

                              —

                              rohkaisi keskusta jatkamaan pyrkimyksiä sisäisten tarkastusmahdollisuuksien käyttöönottamiseksi ja sisäistä valvontaa koskevien standardien noudattamiseksi,

            1.   panee merkille seuraavat määrät Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tileillä varainhoitovuosina 2003 ja 2002;
      Tulostili ja tase varainhoitovuosilta 2003 ja 2002

                  (1000 euroa)

                  2003

                  2002

                  Tulot

                  Komissiolta saatu tuki

                  14 500

                  12 135

                  Edeltävien varainhoitovuosien tulot

                  0

                  25

                  Muut tulot

                  3

                  3

                  Tiettyihin käyttötarkoituksiin sidotut tulot (Phare + kolmannet osapuolet)

                  792

                  333

                  Rahoitusluotot

                  0

                  50

                  Tulot yhteensä (a)

                  15 295

                  12 546

                  Varainhoitovuoden menot

                  Henkilöstö – talousarvion I osasto

                  Maksut

                  7 554

                  7 570

                  Siirretyt määrärahat

                  443

                  298

                  Hallinto – talousarvion II osasto

                  Maksut

                  778

                  767

                  Siirretyt määrärahat

                  358

                  345

                  Toiminta – talousarvion III osasto (lukuun ottamatta tiettyihin käyttötarkoituksiin sidottuja tuloja)

                  Maksut

                  2 381

                  2 491

                  Siirretyt määrärahat

                  3 138

                  2 189

                  Tiettyihin käyttötarkoituksiin sidotut tulot (Phare + kolmannet osapuolet)

                  Maksut

                  546

                  0

                  Siirretyt määrärahat

                  246

                  187

                  Menot yhteensä (b)

                  15 444

                  13 847

                  Varainhoitovuoden tulos (a – b)

                  – 149

                  – 1 301

                  Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty saldo

                  – 545

                  532

                  Siirretyt ja peruuntuneet määrärahat

                  399

                  215

                  Uudelleen käytettäväksi tarkoitetut edellisen varainhoitovuoden määrärahat, joita ei käytetty uudelleen

                  10

                  8

                  Palautukset komissiolle

                  – 716

                  0

                  Kurssierot

                  8

                  1

                  Varainhoitovuoden saldo

                  – 993

                  – 545

                     Lähde: Keskukselta saadut tiedot. Tässä taulukossa esitetään yhteenveto keskuksen tilinpäätöksessä esitetyistä tiedoista.

            2.   panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen keskuksen toimista rajoitettujen menettelyjen suhteen sopimusten myöntämisessä sekä keskuksen vastauksen; edellyttää, että keskus ryhtyy lisäponnisteluihin esittääkseen tällaisten menettelyjen tulokset paremmin ja avoimesti asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti;
      3.   panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen siitä, että keskuksen varainhoidon järjestelmään tehtäväksi ilmoitettuja muutoksia ei ollut saatu kokonaan toteutetuksi; pyytää keskusta saattamaan nämä muutokset päätökseen ja toteuttamaan ne vuoden 2005 aikana; edellyttää, että keskus ilmoittaa parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle, kun mukautusprosessi on saatu päätökseen;
      4.   panee tyytyväisenä merkille keskuksen ja Euroopan koulutussäätiön välisen yhteistyön valmisteltaessa ehdokasvaltioita niiden osallistumiseen keskuksen toimintaan laajentumisen jälkeen; katsoo, että tällaisen täydentävän toiminnan pitäisi jatkua ja että sitä pitäisi tarpeen vaatiessa vahvistaa;
      5.   edellyttää, että keskus sisällyttää vastedes kolmansia maita koskevat tuet ja osuudet yleiseen talousarvioonsa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen mukaisesti;
      6.   edellyttää, että keskus kohentaa henkilöstön rekrytointimenetelmiensä avoimuutta ja selventää ennalta erityisesti luetteloissa käytetyt kriteerit;
      7.   panee tyytyväisenä merkille sen, että keskuksen henkilöstöpolitiikassa huomioidaan tasa-arvo, ja rohkaisee keskusta noudattamaan ja arvioimaan näitä politiikkoja säännöllisesti niiden toteutuksen varmistamiseksi;
      8.   pitää valitettavana, että ylimmät johtotehtävät ovat miesten käsissä, ja kehottaa keskusta parantamaan tasapainoa viroissa;
      9.   panee tyytyväisenä merkille keskuksen tiedotus- ja viestintästrategian ja etenkin keskittymisen avoimuuteen ja kansalaisten tiedonsaantiin;
      Yleiset näkökohdat komissiolle ja erillisvirastoille

                  10.

                  palauttaa mieliin kantansa siitä, että vaikka parlamentti tuki komission pyrkimyksiä vahvistaa rajattu määrä malleja ainakin tulevien ”sääntelyvirastojen” osalta, parlamentti katsoi, että nykyisten ja tulevien virastojen rakenne ansaitsee tarkan harkinnan interinstitutionaalisella tasolla; korostaa myös, että ennen kuin komissio määrittelee edellytykset sääntelyvirastojen käytölle, olisi laadittava toimielinten välinen sopimus, jossa vahvistetaan yhteiset suuntaviivat; katsoo, että tämä pitäisi toteuttaa ennen kuin virastojen rakenteille vahvistetaan yhdenmukaistettu kehys;

                  11.

                  panee merkille komission kannan (6), joka koskee tehtävien toimeenpanovastuun delegointia yksiköille, virastot mukaan lukien, kun on kyse muusta kuin komission ydinhallinnosta; katsoo, että tämä ei vastaa parlamentin pyyntöön, joka koskee olemassa olevien virastojen rakenteen tarkkaa harkintaa toimielinten kesken; pyytääkin komissiota esittämään selvennyksiä tältä osin samoin kuin tulevasta yleisestä toimielinten välisestä sopimuksesta, joka koskee rahoitusnäkymien sisällä tai rinnakkain niiden kanssa vahvistettavia uusia järjestelyjä (7);

                  12.

                  pyytää komissiota organisoimaan ja toteuttamaan keskipitkällä aikavälillä (esimerkiksi kolmen vuoden välein) yleisanalyysin kustakin yksittäisestä virastosta tehdyistä arvioinneista, jotta voidaan

                              a)

                              tehdä johtopäätöksiä viraston toiminnan yhtenäisyydestä Euroopan unionin politiikkojen kanssa yleensä ottaen sekä olemassa olevasta tai tulevaisuudessa aikaan saatavasta synergiasta virastojen ja komission osastojen välillä ja niiden välisten päällekkäisyyksien välttämisestä;

                              b)

                              arvioida virastojen toiminnan laajempaa eurooppalaista lisäarvoa kunkin viraston toiminta-alalla sekä virastomallin tarkoituksenmukaisuutta, vaikuttavuutta ja tehokkuutta Euroopan unionin politiikkojen toteutuksessa tai niihin osallistumisessa;

                              c)

                              määritellä ja kehittää virastojen toiminnan vaikutusta, jotta Euroopan unionin toiminta on lähellä kansalaisia, helposti lähestyttävää ja näkyvää;

                  13.

                  odottaa tällaisen yleisanalyysin olevan saatavilla vuoden 2005 loppuun mennessä, jotta se voi kattaa kolmivuotiskauden uuden varainhoitoasetuksen voimaantulosta siitä aiheutuvaan erillisvirastojärjestelmän uuteen kehykseen asti;

                  14.

                  pyytää virastoja osallistumaan aktiivisesti tällaiseen prosessiin ja toimimaan yhteistyössä komission kanssa sekä ottamaan esiin tarvittavia aiheita, joiden ne katsovat olevan tärkeitä niiden toiminnan, aseman, tehtävien ja tarpeiden kannalta, sekä mitä tahansa aiheita, jotka voisivat auttaa parantamaan koko vastuuvapausmenettelyä, jotta myötävaikutettaisiin tällaisen prosessin onnistumiseen ja lisättäisiin virastojen tilintekovelvollisuutta ja avoimuutta; pyytää virastoja esittämään nämä myös asiasta vastaaville valiokunnille;

                  15.

                  pyytää komissiota esittämään rinnakkain tämän prosessin kanssa viimeistään vuoden 2005 loppuun mennessä ehdotuksia muutoksiksi olemassa olevien virastojen perussäädöksiin, jotta muun muassa optimoitaisiin komission suhteet virastojen kanssa; katsoo, että näillä ehdotuksilla pitäisi pyrkiä

                              a)

                              lisäämään komission ja virastojen välistä kommunikaatiota;

                              b)

                              luomaan tai laajentamaan yhteistyötä katettavien tarpeiden, saavutettavien tavoitteiden ja tuotosten sekä niiden saavuttamisessa käytettävän strategian määrittelyssä ja valvonta- ja arviointistandardien vahvistamisessa;

                              c)

                              parantamaan toimien täydentävyyttä, organisoimaan tarpeelliset resurssit paremmin ja osoittamaan ne tehokkaasti tulosten saavuttamiseksi sekä luomaan viestintästrategia näiden tulosten levittämiseksi;

                  16.

                  korostaa, että ennen kuin päätetään ehdottaa uuden viraston perustamista, komission on arvioitava perin pohjin kyseisen viraston toiminnan tarpeellisuutta ja sen tuomaa lisäarvoa, ottaen huomioon olemassa olevat rakenteet sekä toissijaisuuden, talousarviota koskevan kurinalaisuuden ja menettelyjen yksinkertaistamisen periaatteet;

                  17.

                  odottaa komission esittelevän pikaisesti virastojen henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, jotka parlamentti pyysi komissiota esittelemään ennen vuoden 2005 talousarviomenettelyn päättymistä;

            Yleiset näkökohdat erillisvirastoille

                  18.

                  odottaa saavansa vastedes kultakin virastolta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 72 artiklan 5 kohdan mukaisesti kertomuksen, jossa on yhteenveto sisäisen tarkastajan tekemistä tarkastuksista, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista;

                  19.

                  kehottaa virastoja lisäämään pyrkimyksiään soveltaa henkilöstösääntöjä ja muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja oikein henkilöstönsä osalta (rekrytointimenettely ja päätökset, henkilöstötiedot, palkkojen ja muiden korvausten laskenta, ylennyspolitiikka, avoimien toimien osuus, kiintiöt sukupuolten välisen tasa-arvon noudattamiseksi jne.);

                  20.

                  panee merkille, että nais- ja miestyöntekijöiden prosenttiosuus virastojen kokonaishenkilöstössä osoittaa yleisesti ottaen, että naisten ja miesten välillä on olemassa epäsuhta; pitää valitettavana, että lähes kolmasosa henkilöstöstä on miehiä ja että miehet ovat yliedustettuina ylemmän palkkaluokan tehtävissä, kun taas naiset ovat yliedustettuina alhaisen palkkaluokan tehtävissä; edellyttää virastojen ryhtyvän välittömiin ja tuloksekkaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi;

                  21.

                  kehottaa virastoja varmistamaan, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/73/EY (8) kaikki asiaa koskevat säännökset sisällytetään virastojen henkilöstöpolitiikkoihin;

                  22.

                  edellyttää, että virastot noudattavat tilintarkastustuomioistuimen huomautusten pohjalta täysimääräisesti varainhoitoasetuksessa säädettyjä talousarvioperiaatteita ja etenkin yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteita; pyytää niitä virastoja, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, täyttämään varainhoitoasetuksen vaatimukset kirjanpitoasioissa ja vahvistamaan menettelyjään sisäisen hallinnoinnin ja valvonnan alalla edelleen pyrkien lisäämään tilintekovelvollisuutta, avoimuutta ja eurooppalaista lisäarvoa;

                  23.

                  rohkaisee virastoja ja etenkin niitä, joiden toiminnalla on yhtymäkohtia muiden virastojen toiminnan tai tavoitteiden kanssa, lujittamaan yhteistyötään ja avaamaan tällä tavoin mahdollisuuksia kehittää synergiaa; pyytää niitä virallistamaan tarpeen mukaan tällaisen yhteistyön erityisillä sopimuksilla (yhteiset lausumat, yhteisymmärryspöytäkirjat, päätökset yhteissuunnittelusta tai toisiaan täydentävistä toimista/ohjelmista), jotta voidaan varmistaa, ettei ilmene päällekkäisyyksiä, että jokaisen viraston toiminta on selvästi yksilöity ja että yhteisten pyrkimysten tulokset maksimoivat virastojen työn lisäarvon ja vaikutuksen; odottaa saavansa säännöllisesti tietoja tältä alalta;

                  24.

                  pyytää virastoja kiinnittämään erityistä huomiota menettelyihin, jotka koskevat sopimusten myöntämistä ja hallinnointia; pyytää virastoja ryhtymään kaikkiin tarkoituksenmukaisiin toimiin hallinnollisten rakenteidensa suhteen, jotta voidaan lujittaa niiden sisäisiä valvontamenettelyjä, kanavia ja hallinnointia; katsoo, että tällaisiin toimiin voisi, kun se on tarpeen tai toteuttamiskelpoista, kuulua sellaisten erityisyksiköiden perustaminen, joiden tehtävänä on neuvoa riskianalyysin perusteella, miten parhaiten voitaisiin valmistella sopimusmenettelyjä, varmistaa valvonta ja toteuttaa jatkotoimia vaatimusten mukaisesti; pyytää tältä osin komissiota ja tilintarkastustuomioistuinta lujittamaan yhteistyötä virastojen kanssa;

                  25.

                  panee merkille ne vaikeudet, joihin etenkin vastikään perustettujen virastojen eräät johtajat viittasivat ja jotka koskevat varainhoitoasetuksessa vahvistettujen raportointiaikataulujen ja -määräaikojen noudattamista virastoissa; pyytää virastojen johtajia ilmoittamaan varainhoitoasetuksen tarkistamista vuonna 2005 silmällä pitäen parlamentin budjettivaliokunnalle ja talousarvion valvontavaliokunnalle tähän asti havaituista vaikeuksista, jotta niitä voidaan käsitellä asetuksen tarkistamisen yhteydessä; edellyttää, että virastojen johtajat tekevät yksityiskohtaisia ehdotuksia vaihtoehtoisista määräaikajärjestelyistä, jotka sopivat parhaiten niiden toimintavaatimuksiin mutta jotka kunnioittavat samalla varainhoitoasetuksessa virastoille asetettuja raportointivelvollisuuksia;

                  26.

                  panee merkille virastojen johtajien myönteisen vastauksen vastuuvapaudesta vastaavan parlamentin valiokunnan pyyntöön tarkemman viestintäjärjestelmän luomisesta etenkin sen suhteen, että virastot toimittavat kyseiselle valiokunnalle asiakirjoja, jotka liittyvät virastojen raportointivelvollisuuksiin; katsoo, että tällaisen viestinnän parempi organisointi vahvistaa parlamentin yhteistyötä virastojen kanssa ja lisää demokraattista valvontaa;

                  27.

                  pyytää virastojen johtajia liittämään vastedes vuotuiseen toimintakertomukseensa, joka esitetään yhdessä taloutta ja hallintoa koskevien tietojen kanssa, lausuman toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joka on samanlainen kuin komission pääjohtajien allekirjoittamat lausumat;

                  28.

                  pyytää virastoja kehittämään kattavan viestintästrategian, jossa otetaan huomioon tarve antaa niiden työn tulokset asianmukaisessa muodossa suurelle yleisölle kuten myös toimielimille, jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, asiantuntijoille, kumppaneille tai tietyille tuensaajille; pyytää virastoja lisäämään tällaisen strategian kehittämiseksi yhteistyötään ja tietojen vaihtoa parhaista käytännöistä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi; edellyttää, että parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat saavat virastoilta ennen seuraavaa vastuuvapausmenettelyä asianmukaisesti tietoja siitä, miten tällaisen strategian luomisessa on edistytty, jotta varmistetaan niiden toiminnan tehokas ja hyvissä ajoin tapahtuva seuranta;

            Yleiset näkökohdat tilintarkastustuomioistuimelle ja erillisvirastoille

                  29.

                  panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen aloitteen lisätä virastoja koskeviin erityiskertomuksiinsa taulukon, jossa esitetään yhteenveto kunkin viraston toimivaltuuksista, hallinnosta, käytettävissä olevista varoista sekä tuotteista ja palveluista; katsoo, että tämä taulukko lisää näiden yhteisön elinten toiminnan selkeyttä ja avoimuutta sekä tarjoaa hyödyllisen lähtökohdan tarpeen mukaan tehtäville vertailuille, jotta voidaan myötävaikuttaa yhdenmukaistetun kehyksen vahvistamiseen virastoille parlamentin pyyntöjen mukaisesti;

                  30.

                  pyytää tilintarkastustuomioistuinta ja virastoja vahvistamaan yhteistyötään sellaisten menettelyjen ja teknisten välineiden parantamiseksi, joilla kehitetään talousarvio- ja varainhoitoasioiden moitteetonta hoitoa, jotta voidaan vahvistaa metodologia, joka luo prosessin alusta alkaen pohjaa vastuuvapauden myöntämiselle; edellyttää saavansa säännöllisesti tietoja edistymisestä ja parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanosta;

                  31.

                  pyytää tilintarkastustuomioistuinta ja virastoja lisäämään ns. kontradiktorisen menettelyn avoimuutta ennen tilintarkastustuomioistuimen lopullista kertomusta, jotta voidaan välttää ristiriidat tai epäselvyydet, jotka voisivat vaarantaa menettelyn uskottavuuden; pyytää tältä osin tilintarkastustuomioistuinta ja komissiota ehdottamaan toteuttamiskelpoista tapaa päivittää tietoja tehdyistä parannuksista ja/tai havaituista ongelmista siitä alkaen, kun tilintarkastustuomioistuimen alustavasta kertomuksesta keskustellaan ensimmäisen kerran, siihen asti kun tehdään päätös vastuuvapauden myöntämisestä, jotta tarjottaisiin mahdollisimman tarkka kuva virastojen tilanteesta.

         (1)  EUVL C 324, 30.12.2004, s. 53.

         (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 41.

         (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  EUVL L 330, 4.11.2004, s. 34.

         (6)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen. Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”, liite 1 (KOM(2004) 0101, s. 38).

         (7)  Ks. vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn seurannasta esitetyn komission kertomuksen liite (KOM(2004) 0648, s. 108).

         (8)  EYVL L 269, 5.10.2002, s. 15.


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/1841, annettu 5 päivänä lokakuuta 2016, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               19.10.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 282/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1841,
   annettu 5 päivänä lokakuuta 2016,
   ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Pariisissa 30 päivän marraskuuta ja 12 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana pidetyssä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa hyväksyttiin ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien maailmanlaajuisten toimien tehostamista koskevan sopimuksen teksti.

               (2)

               Pariisin sopimus allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 2016 neuvoston päätöksen (EU) 2016/590 (2) mukaisesti.

               (3)

               Pariisin sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona vähintään 55 UNFCCC:n osapuolta, joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä on arviolta vähintään 55 prosenttia, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat UNFCCC:n osapuolia. Eurooppa-neuvosto korosti 18 päivänä maaliskuuta 2016 antamissaan päätelmissä, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on ratifioitava Pariisin sopimus mahdollisimman nopeasti ja sellaisessa aikataulussa, että ne ovat sopimuksen osapuolia sen tullessa voimaan.

               (4)

               Pariisin sopimus korvaa vuoden 1997 Kioton pöytäkirjan nojalla valitun lähestymistavan.

               (5)

               Pariisin sopimuksessa asetetaan muun muassa pitkän aikavälin tavoite, joka vastaa tavoitetta pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan sekä pyrkiä rajoittamaan nousu 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi osapuolet laativat ja antavat tiedoksi peräkkäiset kansallisesti määritellyt panoksensa ja ylläpitävät niitä.

               (6)

               Pariisin sopimuksen mukaan osapuolten on vuodesta 2023 alkaen viiden vuoden välein arvioitava toimet maailmanlaajuisesti ja viimeisimpien tieteellisten ja siihenastiseen täytäntöönpanoon liittyvien tietojen valossa. Tarkoituksena on arvioida saavutettua edistymistä sekä päästövähennys-, sopeutumis- ja tukitoimia. Kunkin osapuolen seuraavassa panoksessa edetään verrattuna osapuolen aiempaan panokseen ja se vastaa osapuolen korkeinta mahdollista tavoitetasoa.

               (7)

               Lokakuun 23 ja 24 päivänä 2014 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmissä vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista hyväksyttiin EU:n sitovaksi tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä koko talouden laajuisesti vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Neuvosto hyväksyi 6 päivänä maaliskuuta 2015 tämän unionin ja sen jäsenvaltioiden panoksen niiden suunnitelluksi kansallisesti määritellyksi panokseksi, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle.

               (8)

               Komissio korosti Pariisin sopimuksen allekirjoittamista unionin puolesta koskevan ehdotuksen liitteenä olleessa tiedonannossaan, että maailmanlaajuinen siirtyminen puhtaaseen energiaan edellyttää muutoksia sijoittajien toimintatavoissa sekä kannustimia kaikilla politiikan aloilla. Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on luoda joustava energiaunioni, jolla turvataan kansalaisille varma, kestävä, kilpailukykyinen ja kohtuuhintainen energiansaanti. Tämän saavuttaminen edellyttää kunnianhimoisten ilmastotoimien jatkamista sekä kehitystä muiden energiaunionin osa-alueiden osalta.

               (9)

               Neuvosto vahvisti 18 päivänä syyskuuta 2015 antamissaan päätelmissä, että unioni ja sen jäsenvaltiot aikovat toimia Pariisin sopimuksen puitteissa yhdessä ja piti myönteisenä Norjan ja Islannin aikomusta osallistua tähän yhteiseen toimintaan.

               (10)

               Unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisistä toimista sovitaan myöhemmin. Niihin kuuluvat unionille ja sen jäsenvaltioille osoitetut päästötasot.

               (11)

               Pariisin sopimuksen 4 artiklan 16 kohdan mukaan sihteeristölle on ilmoitettava yhteisestä toiminnasta, mukaan lukien kullekin osapuolelle osoitettu päästötaso kyseisenä ajanjaksona.

               (12)

               Pariisin sopimus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa tarkoitettujen unionin ympäristötavoitteiden mukainen. Näitä tavoitteita ovat ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, ihmisten terveyden suojelu sekä sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.

               (13)

               Pariisin sopimus ja toimivaltaa koskeva ilmoitus olisi tästä syystä hyväksyttävä unionin puolesta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Pariisin sopimus unionin puolesta.
   Pariisin sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   Hyväksytään myös tähän päätökseen liitetty toimivaltaa koskeva ilmoitus unionin puolesta.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on oikeus tallettaa unionin puolesta ratifioimiskirja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin huostaan Pariisin sopimuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhdessä toimivaltaa koskevan ilmoituksen kanssa.
   3 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on pyrittämään toteuttamaan tarvittavat toimet ratifioimiskirjojen tallettamiseksi samanaikaisesti unionin kanssa tai mahdollisimman pian sen jälkeen.
   2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle päätöksistään ratifioida Pariisin sopimus tai, olosuhteidensa mukaisesti, todennäköinen päivämäärä, jona vaaditut menettelyt saadaan päätökseen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LAJČÁK

      (1)  Hyväksyntä annettu 4 päivänä lokakuuta 2016.

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/590, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2016, Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 103,19.4.2016, s. 1).


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean päätös, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, asianomaisten viranomaisten päättämien kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden ilmoittamista ja EJRK:n lausuntojen ja suositusten antamista koskevasta koordinointikehyksestä sekä päätöksen EJRK/2014/2 kumoamisesta (EJRK/2015/4)

text:
               12.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 97/28

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN PÄÄTÖS,
   annettu 16 päivänä joulukuuta 2015,
   asianomaisten viranomaisten päättämien kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden ilmoittamista ja EJRK:n lausuntojen ja suositusten antamista koskevasta koordinointikehyksestä sekä päätöksen EJRK/2014/2 kumoamisesta
   (EJRK/2015/4)
   (2016/C 97/12)
   EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) ja erityisesti sen 458 artiklan,
   ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (3) ja erityisesti sen 133, 134, 138 ja 139 artiklan.
   ottaa huomioon vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisestä ja asettamisesta kolmansissa maissa oleville vastuille 11 päivänä joulukuuta 2015 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2015/1 (4) ja erityisesti suosituksen A, suosituksessa B olevan 3 kohdan ja suosituksen C,
   ottaa huomioon makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta 15 päivänä joulukuuta 2015 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2015/2 (5) ja erityisesti suosituksen B ja suosituksen C.
   ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (6) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   ottaa huomioon kolmansien maiden olennaisuuden arvioinnista Euroopan unionin pankkijärjestelmän kannalta vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisen ja vahvistamisen yhteydessä 11 päivänä joulukuuta 2015 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2015/3 (7) ja erityisesti sen 4 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) vastaa makrotason vakauden valvonnasta unionissa. Näin ollen EJRK pyrkii osaltaan estämään ja lieventämään unionin rahoitusvakautta uhkaavia järjestelmäriskejä, unionin ulkopuolelta peräisin olevat riskit mukaan luettuina. Osana tätä tehtävää EJRK pyrkii ehkäisemään sääntelyerojen ja rajat ylittävien tilanteiden aukkokohtien hyväksikäyttöä varmistamalla, että samoja tai vastaavia makrovakausvaatimuksia sovelletaan samanlaisiin riskeihin koko unionin alueella. EJRK katsoo, että sen tehtävistä kolme ovat erityisen tärkeitä makrovakausvälineiden tehokkuuden varmistamisen kannalta. Nämä tehtävät on annettu EJRK:lle unionin lainsäädännössä tai ne johtuvat asetuksesta (EU) N:o 1092/2010.

               (2)

               Ensinnäkin EJRK:lla on direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan mukaan toimivalta arvioida makrovakauspoliittisten toimenpiteiden asianmukaisuus ennen kuin jäsenvaltiot tai Euroopan keskuspankki (EKP) vahvistavat ne.

               (3)

               Toiseksi EJRK arvioi yksittäisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä rajat ylittäviä vaikutuksia ja, edellyttäen että aktivoiva viranomainen on tehnyt vastavuoroisuutta koskevan pyynnön, harkitsee tulisiko tiettyjä jäsenvaltioiden käyttöönottamia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä soveltaa vastavuoroisesti Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2015/2 vahvistetun järjestelmän mukaisesti. Direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat pyytää EJRK:ta antamaan muille jäsenvaltioille suosituksia, joissa edellytetään makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vastavuoroista soveltamista. Toimivaltuuksiensa mukaisesti EJRK voi suosittaa vastavuoroista soveltamista myös kansallisen harkintavallan piiriin kuuluvien toimenpiteiden osalta.

               (4)

               Kolmanneksi EJRK myötävaikuttaa kolmannessa maassa oleviin vastuisiin sovellettavien vastasyklisten pääomapuskurikantojen yhdenmukaisuuteen unionin alueella. Sille on direktiivin 2013/36/EU 138 artiklassa nimenomaisesti osoitettu tehtävä antaa suosituksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tällaiset vastasykliset puskurikannat ovat riittäviä unionin laitosten suojaamiseksi riskeiltä, joita liittyy luotonannon liialliseen kasvuun kolmansissa maissa. Direktiivin 2013/36/EU 139 artiklan mukaan EJRK voi antaa suosituksia, joilla pyritään vaikuttamaan siihen, että jäsenvaltiot toimivat yhdenmukaisesti käyttäessään kyseisen artiklan mukaista toimivaltaansa asettaa ja hyväksyä vastasyklisiä puskurikantoja kolmansissa maissa oleville vastuille.

               (5)

               Liittyen edellä mainittuun ensimmäiseen tehtävään – eli makrovakauspoliittisten toimenpiteiden asianmukaisuuden arvioimiseen ennen niiden vahvistamista – EJRK perusti vuonna 2014 arviointiryhmän, jonka tehtäviin kuuluu näiden toimenpiteiden analysointi sekä lausuntojen ja suositusten valmistelu. Koska EJRK:n toisella ja kolmannella tehtävällä on useita liittymäkohtia ensimmäiseen tehtävään, olisi suotavaa laajentaa tämän arviointiryhmän toimivaltaa siten, että se kattaisi nämä kaikki kolme tehtävää. Arviointiryhmän laajennettu toimivalta edellyttäisi arviointiryhmän kokoonpanon muuttamista siten, että ryhmään otettaisiin mukaan entistä useamman alan asiantuntijoita. Lisäksi tiettyjen arviointiryhmän jäsenten, jotka on valittu Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2014/2 (8) nojalla, toimikausien olisi jatkuttava asianomaisen toimikauden loppuun asti.

               (6)

               Jotta EJRK voisi hoitaa nämä kolme tehtävää, asianomaisten viranomaisten suositetaan ilmoittavan EJRK:lle makrovakauspoliittiset toimenpiteet, myös sellaiset jotka ulottuvat unionin oikeudessa säädettyjä vaatimuksia pidemmälle. Näistä ilmoitusvaatimuksista on säädetty direktiivin 2013/36/EU 129 artiklan 2 kohdassa, 130 artiklan 2 kohdassa, 131 artiklan 7 ja 12 kohdassa, 133 artiklassa, 134 artiklan 2 kohdassa, 136 artiklan 7 kohdassa ja 160 artiklassa sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 99 artiklan 7 kohdassa ja 458 artiklassa. Lisäksi suosituksessa EJRK/2015/2 suositetaan, että asianomaiset viranomaiset ilmoittavat kaikki hyväksymänsä makrovakauspoliittiset toimenpiteet EJRK:lle.

               (7)

               Arviointiryhmän toimintamenettelyissä on kunkin edellä mainitun tehtävän osalta huomioitava erilaiset määräajat, joita EJRK:n on tehtäviään hoitaessaan noudatettava. Erityisesti EJRK:n on direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan mukaisesti annettava lausuntonsa tai suosituksensa kustakin toimenpiteestä kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. EJRK pyrkii muuttamaan suositusta EJRK/2015/2 kolmen kuukauden kuluessa tällaista toimenpidettä koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos EJRK katsoo, että yksittäisessä kolmannessa maassa oleviin vastuisiin sovellettava vastasyklinen pääomapuskurikanta edellyttää toimia, se pyrkii antamaan suosituksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se sai tiedon liialliseen luotonantoon liittyvästä mahdollisesta riskistä kyseisessä kolmannessa maassa.

               (8)

               Päätös EJRK/2014/2 olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä, jossa otetaan huomioon arviointiryhmän kaksi uutta tehtävää sekä arviointiryhmän kokoonpanon muutokset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tässä päätöksessä säädetään yleisestä menettelytapakehyksestä, jonka mukaisesti EJRK antaa lausuntoja ja suosituksia makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vahvistamisesta unionissa 2 kohdassa määritellyillä toimialueilla.
   2.   Tämän päätöksen tarkoituksena on erityisesti vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti analysoidaan makrovakauspoliittisia toimenpiteitä ja – tarpeen vaatiessa – annetaan

               a)

               kansallisia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä koskevia EJRK:n suosituksia ja lausuntoja, jotka annetaan direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 14 ja 15 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

               b)

               suosituksen EJRK/2015/2 muutoksia sellaisten uusien ilmoitettujen makrovakauspoliittisten toimenpiteiden huomioon ottamiseksi, joiden osalta suositetaan vastavuoroisuutta direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 4 kohdan, asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 kohdan tai muun säännöksen mukaisesti;

               c)

               EJRK:n suosituksia, jotka koskevat tietyssä kolmannessa maassa oleviin vastuisiin sovellettavan yksittäisen vastasyklisen puskurikannan vahvistamista ja hyväksymistä direktiivin 2013/36/EU 138 ja 139 artiklan tai muun säännöksen mukaisesti (jäljempänä ’yksittäisiä kolmannen maan vastasyklisiä puskurikantoja koskevat EJRK:n suositukset’).

         2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               1)

               ”vahvistamisella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               2)

               ”vastasyklisellä puskurikannalla” direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 7 kohdassa tarkoitettua vastasyklistä puskurikantaa;

               3)

               ”Darwinilla” EJRK:n sisäistä asiakirjanhallintajärjestelmää;

               4)

               ”makrovakauspoliittisella toimenpiteellä” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               5)

               ”ilmoituksella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               6)

               ”ilmoituksen tekevällä viranomaisella” viranomaista, joka toimittaa ilmoituksen EJRK:lle;

               7)

               ”lausunnolla” lausuntoa, jonka EJRK antaa saatuaan makrovakauspoliittista toimenpidettä koskevan ilmoituksen direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan mukaisesti;

               8)

               ”vastavuoroisuudella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               9)

               ”suosituksella” EJRK:n suositusta, joka annetaan direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 14 kohdan, 134 artiklan 4 kohdan, 138 artiklan ja 139 artiklan, asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan tai muun säännöksen nojalla;

               10)

               ”asianomaisella aktivoivalla viranomaisella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               11)

               ”asianomaisella viranomaisella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               12)

               ”asianomaisella kolmannen maan viranomaisella” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa;

               13)

               ”kolmannella maalla” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/2 2 jakson 1 kohdassa.

         3 artikla
   Makrovakauspoliittisten toimenpiteiden julkaiseminen
   1.   Asianomaisten viranomaisten on käytettävä EJRK:n verkkosivuilla julkaistuja asiakirjamalleja ilmoittaessaan EJRK:lle vahvistamistaan makrovakauspoliittisista toimenpiteistä, jotka kuuluvat tämän päätöksen soveltamisalaan. EJRK:n sihteeristö julkaisee makrovakauspoliittiset toimenpiteet, jotka asianomaiset viranomaiset ovat vahvistaneet, julkaisseet ja ilmoittaneet EJRK:lle. Ilmoituksen tekevä viranomainen voi pyytää, että toimenpiteet jätetään rahoitusmarkkinoiden vakauteen liittyvistä syistä julkaisematta, ja EJRK:n sihteeristön päällikkö voi hyväksyä tällaisen pyynnön.
   2.   Tämän päätöksen nojalla annetut lausunnot ja suositukset sekä niiden mahdolliset muutokset julkaistaan EJRK:n verkkosivuilla sen jälkeen kun hallintoneuvosto on hyväksynyt ne. Ilmoituksen tekevä viranomainen voi pyytää ja EJRK voi päättää, että näitä lausuntoja ja suosituksia tai niiden muutoksia ei rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvistä syistä julkaista. Kaikkien jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille osoitetut julkiset suositukset sekä niiden muutokset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

   4 artikla
   EJRK:n lausunnot ja suositukset kansallisista makrovakauspoliittisista toimenpiteistä
   1.   Tätä artiklaa sovelletaan 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin lausuntoihin ja suosituksiin.
   2.   Kun ilmoitus on vastaanotettu direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan mukaisesti, EJRK:n sihteeristö toimittaa sen välittömästi Darwinin välityksellä hallintoneuvoston ja arviointiryhmän jäsenille.
   3.   Hallintoneuvoston jäsenet voivat 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamista seuraavien viiden EKP:n työpäivän kuluessa tuoda esiin merkittäviä huolenaiheita ilmoitetun makrovakauspoliittisen toimenpiteen kielteisistä ulkoisvaikutuksista, kuten rajat ylittävistä heijastusvaikutuksista. Nämä jäsenet voivat myös ilmoittaa viranomaisensa haluavan osallistua arviointiryhmään tarkkailijana, jos se ei ole vielä edustettuna arviointiryhmässä. Joustavan ja tehokkaan prosessin varmistamiseksi jäsenet esittävät tällaiset merkittävät huolenaiheensa mahdollisuuksien mukaan englanniksi.
   4.   Arviointiryhmä valmistelee 2 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavien 12 EKP:n työpäivän kuluessa arvion ja lausunto- tai suositusluonnoksen makrovakauspoliittisen toimenpiteen asianmukaisuudesta ottaen huomioon direktiivin 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 asiaankuuluvat vaatimukset makrotason vakauden ja rahoitusjärjestelmän vakauden näkökulmasta.
   5.   Kun arviointiryhmä on viimeistellyt lausunto- tai suositusluonnoksen, EJRK:n sihteeristö toimittaa sen välittömästi Darwinin välityksellä kaikille hallintoneuvoston jäsenille käsiteltäväksi kirjallisessa menettelyssä. Hallintoneuvoston jäsenet voivat lausunto- tai suositusluonnoksen toimittamista seuraavien neljän EKP:n työpäivän kuluessa esittää huomioita siitä ennen kuin hallintoneuvosto tekee sitä koskevan päätöksen.
   6.   Arviointiryhmä harkitsee kahden EKP:n työpäivän kuluessa hallintoneuvoston jäsenten huomioiden esittämiselle asetetusta määräpäivästä, antavatko huomiot aihetta lausunto- tai suositusluonnoksen muutoksiin, ja toimittaa EJRK:n sihteeristön välityksellä lopullisen lausunto- tai suositusluonnoksen hallintoneuvostolle.
   7.   Hallintoneuvosto tekee päätöksen lausunto- tai suositusluonnoksesta arviointiryhmän laatiman arvioinnin ja luonnoksen perusteella. Ellei hallintoneuvosto kokoonnu EJRK:n työjärjestyksen mukaisesti, hallintoneuvoston päätös tehdään kirjallisessa menettelyssä, jolloin hallintoneuvoston jäsenille varataan äänestykseen vähintään viisi EKP:n työpäivää. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä viimeistään direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 14 kohdassa tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 4 kohdassa säädetyn kuukauden mittaisen määräajan päättymistä edeltävänä EKP:n työpäivänä.
   8.   Jos saatu ilmoitus ja saadut tiedot eivät sellaisesta lisätietopyynnöstä huolimatta, jonka EJRK on esittänyt ilmoituksen tehneille viranomaisille, sisällä kaikkia kaavaillun toimenpiteen asianmukaisuuden arviointiin tarvittavia olennaisia tietoja, kuten tietoja siitä, onko toimenpide direktiivin 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimusten mukainen, EJRK voi antaa lausunnon, jossa se ilmoittaa, ettei ole mahdollista arvioida, onko toimenpide direktiivin 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimusten kanssa yhteensopiva. EJRK voi tapauksesta riippuen antaa myös kielteisen lausunnon tai suosituksen.
   5 artikla
   EJRK:n suositus makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vastavuoroisuudesta
   1.   Tätä artiklaa sovelletaan 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin suosituksen EJRK/2015/2 muutoksiin.
   2.   Kun EJRK on vastaanottanut jäsenvaltiolta vastavuoroisuutta koskevan pyynnön direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 4 kohdan, asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 kohdan tai muun säännöksen mukaisesti, EJRK:n sihteeristö toimittaa sen viiden EKP:n työpäivän kuluessa Darwinin välityksellä neuvoa-antavan teknisen komitean, hallintoneuvoston ja arviointiryhmän jäsenille.
   3.   Hallintoneuvoston jäsen voi viiden EKP:n työpäivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta osoittaa EJRK:lle, että ilmoitetulla makrovakauspoliittisella toimenpiteellä olisi hänen jäsenvaltiossaan merkittäviä kielteisiä rajat ylittäviä heijastusvaikutuksia, ja ilmoittaa viranomaisensa haluavan osallistua arviointiryhmään tarkkailijana, jos sen maa ei ole vielä edustettuna arviointiryhmässä. Joustavan ja tehokkaan menettelyn varmistamiseksi jäsenet esittävät tarvittavat tiedot EJRK:lle mahdollisuuksien mukaan englanniksi.
   4.   Arviointiryhmä laatii 25 EKP:n työpäivän kuluessa 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta arvioinnin siitä, onko vastavuoroisuutta koskeva suositus tarpeen, sekä tarvittaessa luonnoksen suosituksen EJRK/2015/2 muuttamiseksi. Arviointiryhmä tekee neuvoa-antavalle tekniselle komitealle ehdotuksen, joka koskee ilmoitetun toimenpiteen vastavuoroisuutta sekä keinoja, joilla vastavuoroisuus voidaan saavuttaa suosituksen EJRK/2015/2 mukaisesti.

               a)

               Jos arviointiryhmä katsoo, että harkinnassa olevan toimenpiteen vastavuoroisuudesta on tarpeen keskustella, EJRK:n sihteeristö toimittaa arviointiryhmän arvioinnin sekä luonnoksen suosituksen EJRK/2015/2 muuttamiseksi neuvoa-antavan teknisen komitean kokoukseen keskustelua varten. Tässä keskustelussa on otettava huomioon myös keinovalikoima, jonka avulla harkinnassa olevan toimenpiteen vastavuoroisuus olisi saavutettavissa muissa jäsenvaltioissa. Jos harkinnassa oleva toimenpide ei ole kaikissa muissa jäsenvaltioissa kansallisen lainsäädännön mukaan käytettävissä, arviointiryhmä määrittelee muita toimenpiteitä, joilla on vastaava vaikutus ja joita vastavuoroisuuden toteuttavat asianomaiset viranomaiset voivat käyttää parhaiden edellytysten mukaan.

               b)

               Jos arviointiryhmä katsoo, että ilmoitettu toimenpide on riskiperusteinen ja käytettävissä kaikissa jäsenvaltioissa ja ettei keskustelulle näin ollen ole tarvetta, EJRK:n sihteeristö voi toimittaa suosituksen EJRK/2015/2 muutosluonnoksen Darwinin välityksellä kaikille neuvoa-antavan teknisen komitean jäsenille käsiteltäväksi kirjallisessa menettelyssä. Tässä tapauksessa suosituksen muutosluonnoksessa pyydetään toimenpiteen vastavuoroista soveltamista kaikissa muissa jäsenvaltioissa.

         5.   Jos kirjallinen menettely neuvoa-antavassa teknisessä komiteassa on tarpeen sen jälkeen, kun toimenpiteen vastavuoroisuudesta on keskusteltu neuvoa-antavan teknisen komitean kokouksessa, tai 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, neuvoa-antavan teknisen komitean jäsenet voivat esittää suositusluonnosta koskevat huomautuksensa viiden EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun luonnos toimitettiin Darwinin välityksellä.
   6.   EJRK:n sihteeristö toimittaa suosituksen EJRK/2015/2 mahdollisen muutosluonnoksen hallintoneuvostolle Darwinin välityksellä viiden EKP:n työpäivän kuluessa joko neuvoa-antavan teknisen komitean huomautusten esittämisen määräpäivästä tai päivästä, jona neuvoa-antava tekninen komitea keskusteli kokouksessaan toimenpiteen vastavuoroisuudesta. Jos neuvoa-antavan teknisen komitean jäsenet esittävät merkityksellisiä huomautuksia joko 5 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa menettelyssä tai neuvoa-antavan teknisen komitean kokouksessa, suosituksen EJRK/2015/2 muutosluonnoksen valmistelua voidaan jatkaa korkeintaan 25 EKP:n työpäivän ajan.
   7.   Hallintoneuvosto voi – tapauksesta riippuen – esittää huomautuksia suosituksen EJRK/2015/2 muutosluonnoksesta viiden EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun luonnos toimitettiin hallintoneuvostolle.
   8.   EJRK:n sihteeristö toimittaa – tapauksesta riippuen – suosituksen EJRK/2015/2 lopullisen muutosluonnoksen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi kirjallisessa menettelyssä tai hallintoneuvoston kokouksessa viiden EKP:n työpäivän kuluessa hallintoneuvoston jäsenten huomautusten esittämiselle asetetusta määräpäivästä. Hallintoneuvosto voi tehdä päätöksen suosituksen EJRK/2015/2 muutosluonnoksesta kirjallisessa menettelyssä tai hallintoneuvoston kokouksessa päätöksen EJRK/2011/1 6 artiklan mukaisesti.
   6 artikla
   EJRK:n suositukset yksittäisistä kolmannen maan vastasyklisistä puskurikannoista
   1.   Tätä artiklaa sovelletaan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin suosituksiin.
   2.   Seuraavissa tapauksissa arviointiryhmää voidaan pyytää analysoimaan kolmannessa maassa tapahtuvaa luottojen kehitystä, joka saattaa johtaa kyseiseen kolmanteen maahan sovellettavaa vastasyklistä puskurikantaa koskevaan EJRK:n suositusluonnokseen:

               a)

               asianomainen kolmannen maan viranomainen pyytää 2,5 prosentin ylittävän puskurikannan hyväksymistä;

               b)

               nimetty viranomainen antaa tiedon EJRK:lle suosituksen EJRK/2015/1 suosituksessa A olevan 1 kohdan mukaisesti tai jos – sellaisten maiden osalta, jotka ovat Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) jäseniä – EJRK:n sihteeristö saa tiedon asianomaisen kolmannen maan asettamasta vastasyklisestä puskurikannasta, joka ylittää 2,5 prosenttia;

               c)

               nimetty viranomainen antaa tiedon EJRK:lle suosituksen EJRK/2015/1 suosituksessa A olevan 2 kohdan ja suosituksessa B olevan 3 kohdan mukaisesti;

               d)

               nimetty viranomainen antaa tiedon EJRK:lle suosituksen EJRK/2015/1 suosituksessa C olevan 1 kohdan mukaisesti tai BCBS:n jäsenenä olevan asianomaisen kolmannen maan viranomaisen asettama vastasyklinen puskurikanta on hyväksytty EJRK:n suosituksen perusteella, ja EJRK:n sihteeristö saa tiedon siitä, että asianomainen kolmannen maan viranomainen on asettanut vastasyklisen puskurikannan alemmalle tasolle;

               e)

               nimetty viranomainen antaa tiedon EJRK:lle suosituksen EJRK/2015/1 suosituksessa C olevan 2 kohdan mukaisesti tai BCBS:n jäsenenä olevan asianomaisen kolmannen maan viranomaisen asettama vastasyklinen puskurikanta on asetettu EJRK:n suosituksen perusteella, ja EJRK:n sihteeristö saa tiedon siitä, että asianomainen kolmannen maan viranomainen on asettanut vastasyklisen puskurikannan alemmalle tasolle;

               f)

               EJRK:n sihteeristö havaitsee merkkejä luotonannon liiallisesta kasvusta sellaisessa kolmannessa maassa, joka on määritelty päätöksen EJRK/2015/3 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla olennaiseksi unionin kannalta.

         3.   EJRK:n sihteeristö toimittaa Darwinin välityksellä kaikki tarvittavat tiedot neuvoa-antavalle tekniselle komitealle, hallintoneuvostolle ja arviointiryhmälle viiden päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun tapauksen ilmenemisestä. Arviointiryhmän puheenjohtaja päättää, annetaanko tapaus asianomaiselle kolmannen maan viranomaiselle tiedoksi, jotta edustaja voidaan kutsua arviointiryhmään tarkkailijaksi, sekä tällaisen mahdollisen tiedonannon ajankohdan.
   4.   Hallintoneuvoston jäsen voi viiden EKP:n työpäivän kuluessa 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta osoittaa EJRK:lle, että hänen jäsenvaltiollaan on olennaisia vastuita kyseisessä kolmannessa maassa, ja ilmoittaa viranomaisensa haluavan osallistua arviointiryhmään tarkkailijana, jos se ei ole vielä edustettuna arviointiryhmässä. Joustavan ja tehokkaan menettelyn varmistamiseksi jäsenet antavat mahdollisuuksien mukaan asiaankuuluvat tiedot EJRK:lle englanniksi.
   5.   Arviointiryhmä laatii 25 päivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta arvioinnin siitä, onko tarpeen antaa suositus yksittäisestä kolmannen maan vastasyklisestä puskurikannasta, jota sovellettaisiin kyseiseen kolmanteen maahan. Jos arviointiryhmä katsoo suosituksen olevan tarpeen, arviointiin on liitettävä suositusluonnos. EJRK:n sihteeristö toimittaa arvioinnin ja mahdollisen suositusluonnoksen neuvoa-antavan teknisen komitean kokoukseen keskusteltavaksi tai Darwinin välityksellä neuvoa-antavan teknisen komitean käsiteltäväksi kirjallisessa menettelyssä.
   6.   Neuvoa-antavan teknisen komitean jäsenet voivat viiden EKP:n työpäivän kuluessa asiakirjojen toimittamisesta esittää kirjallisessa menettelyssä huomautuksia arvioinnista ja mahdollisesta suositusluonnoksesta.
   7.   EJRK:n sihteeristö toimittaa arvioinnin ja mahdollisen suositusluonnoksen hallintoneuvostolle Darwinin välityksellä viiden EKP:n työpäivän kuluessa joko neuvoa-antavan teknisen komitean huomautusten esittämisen määräpäivästä tai neuvoa-antava tekninen komitean kokouspäivästä.
   8.   Hallintoneuvoston jäsenet voivat viiden EKP:n työpäivän kuluessa asiakirjojen toimittamisesta esittää huomautuksia arvioinnista ja mahdollisesta suositusluonnoksesta.
   9.   Jos arviointiryhmä katsoo suosituksen olevan tarpeen eikä hallintoneuvoston kuuleminen ole johtanut merkityksellisiin huomautuksiin, EJRK:n sihteeristö toimittaa lopullisen luonnoksen viiden EKP:n työpäivän kuluessa hallintoneuvoston huomautusten antamisen määräpäivästä joko hallintoneuvoston hyväksyttäväksi kirjallisessa menettelyssä tai hyväksyttäväksi hallintoneuvoston kokouksessa.
   10.   Jos hallintoneuvoston kuuleminen johtaa merkityksellisiin huomautuksiin, EJRK:n sihteeristö vie asian hallintoneuvoston seuraavaan kokoukseen keskusteltavaksi.
   11.   Hallintoneuvosto voi päättää lopullisesta suositusluonnoksesta kirjallisessa menettelyssä tai hallintoneuvoston kokouksessa päätöksen EJRK/2011/1 mukaisesti.
   12.   Edellä 3–11 kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan lyhentää, jos EJRK:lta pyydetään kiireellistä päätöstä tietyssä kolmannessa maassa oleviin vastuisiin sovellettavasta yksittäisestä kolmannen maan vastasyklisestä puskurikannasta. Arviointiryhmän puheenjohtaja voi päättää lyhentää edellä mainittua menettelyä ilmoituksen tekevän viranomaisen pyynnöstä ja/tai unionin pankkijärjestelmälle aiheutuvan riskin vuoksi.
   7 artikla
   Arviointiryhmä
   1.   Arviointiryhmä laatii makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vastavuoroisuutta sekä kolmansien maiden vastasyklisiä puskurikantoja koskevia arviointeja ja lausunto- tai suositusluonnoksia. Arviointiryhmän jäsenillä ja mahdollisilla tarkkailijoilla on oltava riittävästi sekä teknisiin että poliittisiin näkökohtiin liittyvää kokemusta.
   2.   Arviointiryhmän puheenjohtajan on oltava EJRK:n sihteeristön päällikkö tai hänen nimetty sijaisensa.
   3.   Arviointiryhmässä on oltava a) kaksi edustajaa EJRK:n sihteeristöstä, arviointiryhmän puheenjohtaja mukaan luettuna, b) yksi edustaja EKP:n valvontatoiminnosta, c) yksi edustaja EKP:n makrovakauspolitiikkatoiminnosta, d) yksi edustaja Euroopan komissiosta, e) yksi edustaja Euroopan pankkiviranomaisesta (EPV) ja e) yhdeksän edustajaa, joista kukin edustaa yhden jäsenvaltion kansallista keskuspankkia. Kansallisten keskuspankkien edustajien joukossa on oltava ohjauskomitean jäseninä olevien kansallisten keskuspankkien edustajia sekä niiden kansallisten keskuspankkien edustajia, joista EJRK:n ensimmäinen varapuheenjohtaja ja neuvoa-antavan teknisen komitean puheenjohtaja on nimitetty.
   4.   Hallintoneuvosto nimittää 3 kohdassa tarkoitetut kansallisten keskuspankkien yhdeksän edustajaa hallintoneuvoston jäseninä olevien kansallisten keskuspankkien esityksestä. Näiden jäsenten toimikausi on sama kuin heidän edustamansa viranomaisen edustajan toimikausi ohjauskomiteassa tai muutoin kolme vuotta. Toimikausi arviointiryhmän jäsenenä voidaan uusia sellaisen kansallisen keskuspankin edustajan tapauksessa, joka ei ole edustettuna ohjauskomiteassa.
   5.   Kaikki muut arviointiryhmän jäsenet nimitetään toistaiseksi.
   6.   Kukin arviointiryhmässä edustettuna oleva EJRK:n jäsenviranomainen voi vaihtaa oman jäsenensä tai nimittää useamman kuin yhden jäsenen tarvittavan asiantuntemuksen mukaan ja sen mukaan, millainen arviointi arviointiryhmän on 1 artiklan 2 kohdan mukaan suoritettava. Arviointiryhmän puheenjohtajan on hyväksyttävä tällaiset muutokset. Arviointiryhmän kokoonpanon on turvattava euroalueen ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus.
   7.   Tarkkailijat voivat osallistua arviointiryhmän kokouksiin ja kokouksissa käytäviin keskusteluihin. Tarkkailijoihin voi kuulua korkeintaan kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, siten että yksi on kansallisesta keskuspankista ja yksi asianomaisesta viranomaisesta tai muusta EJRK:ssa edustettuna olevasta viranomaisesta, joka on joko tuonut esiin 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti merkittäviä huolenaiheita tai ilmoittanut 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että makrovakauspoliittisella toimenpiteellä olisi kansallisella tasolla kielteisiä rajat ylittäviä heijastusvaikutuksia, tai joka on jäsenvaltiosta, jolla on 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti merkittäviä vastuita kyseessä olevassa kolmannessa maassa. Hallintoneuvoston jäsenet koordinoivat asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa kansallista edustusta arviointiryhmässä, jos kansallinen viranomainen ei ole edustettuna hallintoneuvostossa ja keskusteltavana oleva toimenpide kuuluu sen toimivaltaan. Laadittaessa suosituksia tai lausuntoja direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan 14 ja 15 kohdan sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 4 kohdan mukaisesti komission ja EPV:n edustajat osallistuvat tarkkailijoina. Jos jäsenvaltio on ilmoittanut makrovakauspoliittisen toimenpiteen ja/tai pyytänyt makrovakauspoliittisten toimenpiteen vastavuoroista soveltamista, arviointiryhmään voi osallistua enintään kaksi tarkkailijaa tästä jäsenvaltiosta, siten että yksi on asianomaisesta kansallisesta keskuspankista ja yksi asianomaisesta kansallisesta viranomaisesta. Tarkkailijoiksi voidaan kutsua myös sellaisten maiden edustajia, joiden vastasyklisistä puskurikannoista keskustellaan; näissä tapauksissa edellytetään sitoutumista salassapitoon.
   8.   Jos kansallisten viranomaisten sijasta EKP ilmoittaa neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (9) 5 artiklan 2 kohdan nojalla kansallisen tason makrovakauspoliittisesta toimenpiteestä, EKP:tä edustaa kaksi tarkkailijaa, ja kutakin jäsenvaltiota, jota asia koskee, edustaa kaksi 7 kohdan mukaisesti nimettyä tarkkailijaa.
   9.   Jotta vältettäisiin eturistiriitoja 1 artiklan 2 kohdan a kohdassa tarkoitettujen makrovakauspoliittisten toimenpiteiden arvioinnin yhteydessä, arviointiryhmän jäsenten tehtävien hoito keskeytetään väliaikaisesti – eikä heidän tilalleen oteta sijaisia – kansallisten keskuspankkien edustajien tai EKP:n edustajan osalta kaikissa arviointiryhmän arvioitaviksi tulevissa tapauksissa, joissa kyseisen jäsenvaltion viranomainen tai EKP on ilmoittanut makrovakauspoliittisesta toimenpiteestä, tuonut esiin makrovakauspoliittista toimenpidettä koskevan merkittävän huolenaiheen tai pyytänyt makrovakauspoliittisen toimenpiteen vastavuoroisuutta.
   10.   Arviointiryhmän jäsenten on valmisteltava 4 artiklan 4 kohdan, 5 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti lausunto- tai suositusluonnoksia, joista hallintoneuvosto voi äänestää. Arviointiryhmä pyrkii saavuttamaan yksimielisyyden jäsentensä keskuudessa. Olosuhteiden vaatiessa se voi esittää enemmistön ja vähemmistön näkemyksen hallintoneuvostolle esittämässään arviossa.
   8 artikla
   Siirtymäsäännökset
   1.   Päätöksen EJRK/2014/2 5 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan 8 kohdan mukaisesti nimetyt kansallisten keskuspankkien yhdeksän edustajaa pysyvät tehtävässään päätöksen EJRK/2014/2 5 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun ensimmäisen toimikauden loppuun.
   2.   Ensimmäisen kahden vuoden toimikauden päättyessä 27 päivänä tammikuuta 2016 kyseessä olevat neljä kansallisten keskuspankkien edustajaa korvataan yhdellä edustajalla kustakin neljästä kansallisesta keskuspankista, jotka ovat edustettuina ohjauskomiteassa. Jos ohjauskomiteassa oleva kansallinen keskuspankki on jo edustettuna arviointiryhmässä 27 päivän tammikuuta 2016 jälkeen, tämän keskuspankin edustaja korvataan edustajalla siitä kansallisesta keskuspankista, josta neuvoa-antavan teknisen komitean puheenjohtaja on nimitetty.
   3.   Ensimmäisen kolmen vuoden toimikauden päättyessä 27 päivänä tammikuuta 2017 kyseessä olevat kansallisten keskuspankkien edustajat korvataan 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimitettävällä neljällä edustajalla neljästä kansallisesta keskuspankista, sekä yhdellä edustajalla siitä kansallisesta keskuspankista, josta EJRK:n ensimmäinen varapuheenjohtaja on nimitetty.
   9 artikla
   Kumoaminen
   Tämä päätös kumoaa ja korvaa päätöksen EJRK/2014/2.
   10 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 16 päivänä joulukuuta 2015.

            EJRK:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (4)  Englanninkielinen versio on saatavilla EJRK:n verkkosivuilla (www.esrb.europa.eu).

      (5)  Englanninkielinen versio on saatavilla EJRK:n verkkosivuilla (www.esrb.europa.eu).

      (6)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (7)  Englanninkielinen versio on saatavilla EJRK:n verkkosivuilla (www.esrb.europa.eu).

      (8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean päätös EJRK/2014/2, annettu 27 päivänä tammikuuta 2014, toimivaltaisten tai nimettyjen viranomaisten päättämien kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden ilmoittamista ja EJRK:n lausuntojen ja suositusten antamista koskevasta koordinointikehyksestä (EUVL C 98, 3.4.2014, s. 3).

      (9)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).