Avis juridique important

|

31997D2228

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2228/97/EY, tehty 13 päivänä lokakuuta 1997, kulttuuriperintöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Rafael-ohjelma)

Virallinen lehti nro L 305 , 08/11/1997 s. 0031 - 0041

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2228/97/EY,tehty 13 päivänä lokakuuta 1997,kulttuuriperintöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Rafael-ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4), ja ottavat huomioon sovittelukomitean 2 päivänä heinäkuuta 1997 hyväksymän yhteisen ehdotuksen,sekä katsovat, että1) kokonaisuutena katsoen Euroopan selkeimmin havaittavaa ja vaikuttavinta todellisuutta eivät ole vain maantieteelliset, poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset, vaan myös kulttuuriset tekijät,2) perustamissopimuksen IX osastossa käsitellään erityisesti kulttuuria, ja siinä määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa jäsenvaltioiden kulttuurien kehittymiseen kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä,3) perustamissopimuksen 128 artiklassa pidetään kulttuuriperintöä erityisenä toiminta-alana ja että kulttuuriperintö ilmentää kansallisia ja alueellisia identiteettejä sekä kansojen välisiä yhteyksiä, ja että on tärkeää turvata sen säilyminen ja parantaa kansalaisten pääsyä osallisiksi kulttuuriperinnöstä (mukaan lukien ne, joille siitä osalliseksi pääseminen on erityinen ongelma) keskinäisen ymmärtämyksen ja arvostuksen lisäämiseksi,4) yhteisön toiminta voi auttaa paremmin säilyttämään kulttuuriperintöä edistämällä kokemusten ja asiantuntemuksen vaihtoa sekä rohkaisemalla toimintaan liittyvää synergiaa ja yhteistyökumppanuutta,5) yhteiskunnallis-taloudellisen ulottuvuutensa perusteella kulttuuriperinnön säilyttäminen sisältyy yhteiskuntasuunnittelun alaan ja voi merkittävällä tavalla vaikuttaa työpaikkojen luomiseen, kulttuurimatkailun edistämiseen ja aluekehitykseen samoin kuin kansalaisten elämän laadun ja arkiympäristön parantamiseen; oman aikamme luovalla toiminnalla voi olla siinä tärkeä asema,6) kulttuuri muodostaa tietoyhteiskunnan näkökulmasta tärkeän toiminta-alan, kuten korostetaan komission tiedonannossa "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma",7) on tarpeen tehdä kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevaa tutkimusta yhteisön tasolla ja toteuttaa yhteisön tutkimus-, teknologian kehitys- ja esittelytoimintaa sellaisten tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman (5) määräysten mukaisesti, joista voi olla hyötyä tälle ohjelmalle,8) komissio on saanut kokemusta tähänastisen toiminnan yhteydessä erityisesti arkkitehtonisen kulttuuriperinnön alalla ja saavuttanut tuloksia kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa käymissään neuvotteluissa,9) Euroopan parlamentti pitää tärkeänä yhteisön toimintaa kulttuuriperinnön hyväksi, ja erityisesti koulutusta, tutkimustyötä, nuorisoon kohdistuvaa tiedottamista, yhteistyötä kolmansien maiden ja Euroopan neuvoston kanssa samoin kuin yhteyksiä yhteisön muihin, erityisesti koulutukseen ja aluekehitykseen liittyviin politiikkoihin (6),10) Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselmat yhteisön osallistumisesta poikkeuksellisen merkittävän arkkitehtonisen kulttuuriperinnön restaurointiin (7),11) neuvosto on ilmaissut mielenkiintonsa yhteistyön lisäämiseen arkkitehtonisen kulttuuriperinnön, esineistön, taideteosten ja arkistojen alalla, erityisesti asiantuntemuksen vaihdossa, dokumentoinnissa ja koulutuksessa ja ottaen huomioon kulttuurijärjestöjen verkkojen tärkeän aseman Euroopan kulttuuriyhteistyössä (8),12) komissio toteaa 29 päivänä huhtikuuta 1992 antamassaan tiedonannossa "Uusia näkökulmia yhteisön toimintaan kulttuurin alalla", että olisi laajennettava yhteisön toimintaa koskemaan myös irtainta kulttuuriperintöä ja edistettävä asianomaisten toimijoiden välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä samoin kuin kokemusten ja erityistiedon levittämistä, ja että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kannustaneet tällaista lähestymistapaa (9),13) Euroopan yhteisöjen toimielimet ovat painottaneet kulttuuriperinnön eri näkökohtien liittämistä johdonmukaiseen yhteisön toimintaan (10), jossa otetaan huomioon irtaimen ja kiinteän kulttuuriperinnön rikkaus ja monimuotoisuus ja tuetaan useiden asianomaisten toimijoiden työtä,14) on tärkeää saattaa yleisellä tiedottamisella kulttuuriperinnön suojelemisen tärkeys mahdollisimman laajan yleisön tietoisuuteen,15) yhteisön toiminnassa olisi otettava huomioon kulttuuriperinnön määritelmän kehittyvä luonne ja toiminnan on käsitettävä kaikki kulttuuriperinnön alat rohkaisemalla monialaisia lähestymistapoja,16) komissio on järjestänyt kaikkien asianomaisten osapuolten, erityisesti jäsenvaltioiden viranomaisten, ammattilaisten, valtioista riippumattomien järjestöjen, säätiöiden ja yhdistysten kuulemisia kulttuuriperintöä koskevan toimintaohjelman valmistelemiseksi,17) kulttuuriperinnöllä yhteisössä on lukuisia yhteyksiä kolmansien maiden kulttuuriperintöön ja sen vuoksi se muodostaa hyvin sopivan alueen yhteistyömuotojen kehittämiseksi kolmansien maiden, Euroopan neuvoston ja alan muiden toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon, kanssa perustamissopimuksen määräysten ja edellä mainittujen päätelmien ja päätöslauselmien mukaisesti,18) Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan kokous on 21 P23 päivänä kesäkuuta 1993 tehnyt päätelmät yhteisön ohjelmien aloittamisesta assosiointisopimusten osapuolina olevissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja että yhteisö on allekirjoittanut eräiden kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimukset, joihin kuuluu osana myös kulttuuriosio,19) tässä päätöksessä luodaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen 1 kohdan mukaisesti,20) tämän ohjelman mukaisissa toimenpiteissä otetaan myös huomioon muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutettavissa olevien toimenpiteiden täydentävyys,21) tämän ohjelman täytäntöönpanossa nojaudutaan läheiseen yhteistyöhön kansallisten viranomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että yhteisön toiminta tukee ja täydentää kansallista toimintaa noudattamalla edelleen toissijaisuusperiaatetta, sellaisena kuin se on määritelty perustamissopimuksen 3 b artiklassa,22) saatujen kokemusten perusteella saattaa olla tarpeen muuttaa liitteessä määrätyille eri hanketyypeille myönnettävälle rahoitustuelle vahvistettuja rajoja (toiminnat I, II ja III), ja23) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä on tehty 20 päivänä joulukuuta 1994 sopimus yhteistoimintatavasta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelystä (11),OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Tällä päätöksellä perustetaan kulttuuriperintöä koskeva, liitteessä esitetty yhteisön "Rafael"-toimintaohjelma, jäljempänä `tämä ohjelma`, ajalle 1. tammikuuta 1997 P31. joulukuuta 2000.Tämän ohjelman tavoitteena on yhteistyön avulla tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa merkittävän eurooppalaisen kulttuuriperinnön alalla.2 artikla Tämän ohjelman soveltamisalalla tarkoitetaan:- `kulttuuriperinnöllä` kiinteää ja irtainta perintöä (museot ja kokoelmat, kirjastot ja arkistot, mukaan lukien valokuva-, elokuva- sekä äänitearkistot) arkeologista ja vedenalaista perintöä, arkkitehtonista perintöä sekä kulttuurikokonaisuuksia, -paikkoja ja -maisemia (kulttuuri- ja luonnonkohteiden kokonaisuuksia),- `vaalimisella` kaikkia toimia, jotka osaltaan edistävät kulttuuriperinnön tuntemista, hoitamista, konservointia, restaurointia, arvostamista ja saatavuutta.3 artikla Tällä ohjelmalla edistetään jäsenvaltioiden välistä eurooppalaista yhteistyötä kulttuuriperinnön alalla. Sillä tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimintaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti myötävaikuttaen niiden kulttuurien kehittymiseen kukoistaviksi ja pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä.Tätä varten ja 1 artiklan 2 kohdassa esitetyn yleistavoitteen mukaisesti tällä ohjelmalla on seuraavat, maidenvälisen yhteistyön kehittämiseen perustuvat erityistavoitteet:a) rohkaista merkittävän eurooppalaisen kulttuuriperinnön osa-alueiden konservointia ja restaurointia edistämällä niiden arvostusta ja laajentamalla niiden vaikutuspiiriä,b) edistää maidenvälisen yhteistyön kehittämistä kulttuuriperinnön alan laitosten ja/tai toimijoiden välillä myötävaikuttaakseen taitotiedon jakamiseen ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseen kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla,c) parantaa kaikkien kansalaisten pääsyä osalliseksi Euroopan kulttuuriperinnöstä ja rohkaista kansalaisia, erityisesti lapsia, nuoria, huono-osaisia ja yhteisön syrjäisillä seuduilla tai maaseudulla asuvia osallistumaan aktiivisesti Euroopan kulttuuriperinnön suojeluun ja sen vaalimiseen,d) edistää maidenvälistä yhteistyötä kulttuuriperinnön eri ryhmiin ja aloihin sovellettavien uusien teknologioiden kehittämiseksi sekä kulttuuriperinnön alaan kuuluvien perinteisten ammattien ja menetelmien suojelemiseksi,e) kannustaa ottamaan huomioon kulttuuriperintöä koskeva ulottuvuus yhteisön muissa ohjelmissa ja politiikoissa,f) edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.4 artikla Edellä 3 artiklan 2 kohdassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi tämän ohjelman puitteissa luotavilla hankkeilla on oltava eurooppalainen ulottuvuus, niiden on tuotettava lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioissa toteutettavaan toimintaan ja niiden on täytettävä seuraavat ehdot:- myötävaikutettava kulttuuriperinnön vaikutuspiirin laajenemiseen, tätä koskeva tiedonlevitys mukaan lukien,- herätettävä esimerkillisellä, uudistavalla tai tiedottavalla luonteellaan mielenkiintoa yhteisön tasolla,- käsiteltävä kulttuuriperinnön säilyttämisestä aiheutuvia ongelmia ja edistettävä parhaiden suojelukäytäntöjen kehittämistä,- oltava omiaan tuottamaan kulttuuria ja koulutusta koskevia tai yhteiskunnallis-taloudellisia kerrannaisvaikutuksia.5 artikla Liitteessä esitettyjä toimia toteutetaan 3 artiklan 2 kohdassa lueteltujen tavoitteiden toteuttamiseen. Ne pannaan täytäntöön 7 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.6 artikla 1. Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat näiden maiden kanssa tehtyjen tai tehtävien assosiointisopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Kypros ja Malta voivat osallistua tähän ohjelmaan, ja se tarjoaa mahdollisuuden yhteistyöhön sellaisten muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet kulttuurilausekkeita sisältäviä assosiointi- tai yhteistyösopimuksia näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti hankittavien lisämäärärahojen pohjalta.2. Yhteisö ja jäsenvaltiot suosivat Euroopan neuvoston sekä muiden kulttuuriperinnön alan asianomaisten kansainvälisten järjestöjen (esim. Unescon) kanssa tehtävää yhteistyötä varmistamalla kunkin elimen ja järjestön omalle ominaislaadulle ja itsenäiselle toiminnalle arvoa antaen täytäntöön pantavien välineiden toisiaan täydentävän luonteen ja huolehtimalla siitä, että voimavarat käytetään mahdollisimman hyvin.7 artikla 1. Komissio panee tämän ohjelman täytäntöön tämän päätöksen mukaisesti.2. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kunkin jäsenvaltion kahdesta edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenet voivat käyttää apunaan asiantuntijoita tai neuvonantajia.3. Komission edustaja toimittaa komitealle ehdotuksen toimenpiteistä, jotka koskevat:- liitteessä kuvattujen toimenpiteiden ensisijaisuutta ja yleisiä suuntaviivoja sekä toimenpiteitä koskevaa vuosittaista työsuunnitelmaa- kaikkien toimintojen yleistä tasapainoa- liitteessä kuvattujen hankkeiden eri tyyppejä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja valintaperusteita (toiminnat I, II, III ja IV)- yhteisön antamaa taloudellista tukea (määrät, kesto, jakelu ja edunsaajat)- tämän ohjelman valvontaa ja arviointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä 11 artiklassa säädetyn arviointikertomuksen päätelmiä ja kaikkia kyseisestä arviointikertomuksesta johtuvia tämän ohjelman mukautustoimenpiteitä.Komitea antaa lausuntonsa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa:a) Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä.b) Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin a alakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.4. Komissio voi kuulla komiteaa mistä tahansa sellaisesta tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevasta asiasta, joka ei kuulu 3 kohdan piiriin.Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.8 artikla 1. Rahoituspuitteiksi tämän ohjelman toteuttamista varten 1 artiklassa mainituksi kaudeksi vahvistetaan ilman vuosittaista erittelyä 30 miljoonaa ecua.2. Budjettivallan käyttäjä antaa luvan vuosittaisiin määrärahoihin rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.3. Komission ehdotuksesta tarkistetaan toisen vuoden loppuun mennessä 1 kohdassa tarkoitetut rahoituspuitteet uudelleen talousarviotilanne ja ohjelman ensimmäisessä vaiheessa saadut tulokset huomioon ottaen.9 artikla Komissio pyrkii tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan, että ohjelmassa ja muissa kulttuuriohjelmissa, samoin kuin muissa perustamissopimuksen määräysten mukaisissa ohjelmissa, joihin sisältyy kulttuuriperintöön liittyviä näkökulmia, määrätyt toiminnat ovat johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä; komissio arvioi myös niiden kokonaisvaikutusta kulttuuriperintöön.10 artikla 1. Kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua tämän ohjelman täytäntöönpanon alkamisesta ja tätä seuraavan kuuden kuukauden kuluessa komissio esittää komiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaisen arviointikertomuksen saavutetuista tuloksista, ja tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia. Tällä kertomuksella on tarkoitus arvioida määrän ja laadun osalta, missä määrin ohjelmassa on ollut mahdollista toteuttaa 3 artiklassa esitetyt tavoitteet.2. Ohjelman toteuttamisen päättyessä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle laadullisen ja määrällisen näkökulman sisältävän kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista 1 kohdassa mainittuihin tavoitteisiin nähden.11 artikla Tämä ohjelma, johon liitetään kunkin toiminnan tai toimenpiteen osalta menettelyä, hakemusten esittämiselle asetettuja määräaikoja ja hakemukseen liitettäviä asiakirjoja koskevat käytännön ohjeet, julkaistaan vuosittain Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.Komissio antaa etusijan tätä ohjelmaa koskevien tietojen julkistamiselle ja levittämiselle, jotta kaikki kulttuurialan toimijat ja verkot saavat tietoa niitä koskevista toiminnoista ja ovat niistä perillä.Kaikilta ohjelmasta taloudellista tukea saavilta hankkeilta edellytetään Euroopan unionin lipun käyttämistä ja rahoituslähteen mainitsemista.Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 1997.Euroopan parlamentin puolestaJ. M. GIL-ROBLESPuhemiesNeuvoston puolestaR. GOEBBELSPuheenjohtaja(1) EYVL C 265, 12.9.1996, s. 4(2) EYVL C 256, 2.10.1995, s. 38(3) EYVL C 100, 2.4.1996, s. 119(4) Euroopan parlamentin lausunto annettu 12 päivänä lokakuuta 1995 (EYVL C 287, 30.10.1995, s. 161)neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 8 päivänä heinäkuuta 1996 (EYVL C 264, 11.9.1996, s. 69),Euroopan parlamentin päätös tehty 22 päivänä lokakuuta 1996 (EYVL C 347, 18 päivänä marraskuuta 1996, s. 29),Euroopan parlamentin päätös tehty 16 päivänä syyskuuta 1997 (EYVL C 304, 6.10.1997) sekä neuvoston päätös tehty 24 päivänä heinäkuuta 1997.(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1110/94/EY, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 P1998) (EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1).(6) Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan kulttuuriperinnön suojaamisesta (EYVL C 62, 30.5.1974, s. 5).Euroopan parlamentin päätöslauselma arkkitehtonisen ja arkeologisen perinnön suojaamisesta (EYVL C 267, 11.10.1982, s. 25).Euroopan parlamentin päätöslauselma yhteisön arkkitehtonisen ja arkeologisen perinnön suojaamisesta (EYVL C 309, 5.12.1988, s. 423).Euroopan parlamentin päätöslauselma arkkitehtonisen perinnön säilyttämisestä ja kulttuuriomaisuuden suojaamisesta (EYVL C 72, 15.3.1993, s. 160).(7) Euroopan parlamentin päätöslauselma Athosvuoren luostarialueelle annettavasta taloudellisesta avusta (EYVL C 144, 15.6.1981, s. 92).Euroopan parlamentin päätöslauselma Palermon kaupungin historiallisen keskustan restaurointiin myönnettävästä yhteisön rahoituksesta (EYVL C 187, 18.7.1988, s. 160).Euroopan parlamentin päätöslauselma Lissabonissa sijaitsevan Chiadon alueen jälleenrakentamiseen annettavasta avusta (EYVL C 262, 10.10.1988, s. 110).Euroopan parlamentin päätöslauselma yhteisön arkkitehtonisen ja arkeologisen perinnön säilyttämisestä (EYVL C 309, 5.12.1988, s. 423).Euroopan parlamentin päätöslauselma Barcelonan Liceo-teatterin tulipalosta (EYVL C 61, 28.2.1984, s. 184).(8) Neuvostossa 13 päivänä marraskuuta 1986 kokoontuneiden kulttuuriasioista vastaavien ministerien päätöslauselma Euroopan arkkitehtonisen perinnön säilyttämisestä (EYVL C 320, 13.12.1986, s. 1).Neuvostossa 13 päivänä marraskuuta 1986 kokoontuneiden kulttuuriasioista vastaavien ministerien päätöslauselma esineistön ja taideteosten säilyttämisestä (EYVL C 320, 13.12.1986, s. 3).Neuvostossa 14 päivänä marraskuuta 1991 kokoontuneiden neuvoston ja kulttuuriministerien päätöslauselma arkistoja koskevista säännöksistä ja määräyksistä (EYVL C 314, 5.12.1991, s. 2).Neuvoston päätelmät, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1994, arkistoja koskevan yhteistyön lisäämisestä (EYVL C 235, 23.8.1994, s. 3).Neuvostossa 14 päivänä marraskuuta 1991 kokoontuneiden neuvoston ja kulttuuriministerien päätöslauselma Euroopan kulttuuriverkostoista (EYVL C 314, 5.12.1991, s. 1).(9) Euroopan parlamentin päätöslauselma komission uusia näkökulmia yhteisön toimintaan kulttuurin alalla koskevasta tiedonannosta (EYVL C 42, 15.2.1993, s. 173).Euroopan parlamentin päätöslauselma yhteisön politiikasta kulttuurin alalla (EYVL C 44, 14.2.1994, s. 184).Neuvostossa 12 päivänä marraskuuta 1992 kokoontuneiden neuvoston ja kulttuuriasioista vastaavien ministerien päätelmät yhteisön toiminnan suuntaviivoista kulttuurin alalla (EYVL C 336, 19.12.1992, s. 1).(10) Euroopan parlamentin päätöslauselma arkkitehtonisen perinnön säilyttämisestä ja kulttuuriomaisuuden suojaamisesta (EYVL C 72, 15.3.1993, s. 160).Neuvoston päätelmät, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1994, kulttuuriperintöä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman laatimisesta (EYVL C 235, 23.8.1994, s. 1).(11) EYVL C 102, 4.4.1996, s. 1LIITE KULTTUURIPERINTÖÄ KOSKEVA YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMA (RAFAEL-OHJELMA)Rafael-ohjelman tavoitteena on toissijaisuusperiaatetta noudattaen tukea Euroopan tasolla toteutettavia toimia kaikilla irtaimen ja kiinteän kulttuuriomaisuuden osa-alueilla.TOIMINTA I Kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojeleminen ja vaaliminen eurooppalaisella yhteistyöllä - Tällä toiminnalla pyritään myötävaikuttamaan eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilyttämiseen, suojelemiseen ja vaalimiseen, erityisesti uhanalaisen kulttuuriperinnön osalta, rohkaisemalla parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja yhdistämistä kulttuuriperinnön säilyttämiselle ja restauroinnille suotuisan ympäristön luomiseksi.- Tämä toiminta toteutetaan seuraavin toimenpitein:1. Tukemalla kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja suojelemiseen tähtääviä hankkeita, joita voidaan kutsua "kulttuuriperinnön eurooppalaisiksi laboratorioiksi" niiden kiinnostavuuden tai sisällön esimerkillisen luonteen vuoksi. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on esitettävä hankkeet, joiden on kohdistuttava teoksiin, muistomerkkeihin tai paikkoihin, joilla on poikkeuksellinen historiallinen, arkkitehtoninen tai taiteellinen merkitys, erityisesti sellaisiin, joiden säilyttäminen vaatii tieteelliseltä ja/tai tekniseltä kannalta erityisen vaativia toimia.Näiden "laboratorioiden", joille voidaan antaa yhteisön tukea ohjelman mukaisesti neljän vuoden ajaksi, tulee erityisesti ottaa toimintaansa mukaan parhaista asiantuntijoista koostuva monen alan eurooppalainen ryhmä erityisen vaikeiden säilyttämisongelmien tutkimiseksi ja sopivien lähestymistapojen, menetelmien ja/tai tekniikoiden kehittämiseksi, mikä varmistaa lisäarvon jokaiselle hankkeelle. Hankkeiden vastuuhenkilöiden on varmistettava hankkeiden kuluessa hankitun kokemuksen asianmukainen levittäminen.2. Tukemalla yhteisten teemojen piiriin kuuluvia eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilytys- ja suojeluhankkeita, joista komissio päättää kuultuaan tämän päätöksen 7 artiklassa mainittua komiteaa ja ottaen huomioon kulttuuriperinnön eri osa-alueiden ongelmat. Tällaiset asianomaisesta omaisuudesta vastuussa olevan/olevien henkilön/henkilöiden esittämät hankkeet voivat kestää korkeintaan kolme vuotta. Etusija annetaan esimerkinluonteisille hankkeille, joilla on kulttuurisia, teknisiä, yhteiskunnallis-taloudellisia ja/tai kulttuuriperinnön saavutettavuuteen vaikuttavia kerrannaisvaikutuksia. Hankkeista vastuussa olevien henkilöiden on varmistettava kohteen hoitamis- ja/tai säilyttämisongelman yhteydessä hankittujen kokemusten asianmukainen levittäminen ammattilaisten keskuudessa.Yhteisön tuella pyritään myötävaikuttamaan tämän toiminnan piirissä kehitettävien hankkeiden eurooppalaiseen lisäarvoon ja luomaan edellytykset eurooppalaisen taitotiedon kehittämiselle.Hankkeita varten on esitettävä tasapainoinen rahoitussuunnitelma, josta ilmenevät toiminnan toteuttamiseen tarvittavat varat ja jonka hallintokulut eivät saa ylittää kahtatoista prosenttia hankkeelle myönnettävästä yhteisön rahoitusosuudesta.Yhdelle tähän toimintaan kuuluvalle hankkeelle myönnettävä yhteisön rahoitustuki ei voi ylittää viittäkymmentä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista eikä 2 kohtaan kuuluvien hankkeiden osalta 250 000 ecua.Hankkeista on laadittava erityinen hakemus Euroopan yhteisölle. Hakemukseen on liitettävä:- yksityiskohtainen kuvaus toteutettavista toimista. Jäsenvaltioissa olevien toimivaltaisten viranomaisten on laadittava hankkeen teknisestä vaatimustenmukaisuudesta lausunto, joka on toimitettava komissiolle hakemuksien jättämiselle asetetun määräajan kuluessa. Jos tämä lausunto ei saavu asetetun määräajan kuluessa, hankkeen valintamenettelyä jatketaan;- alustava yksityiskohtainen talousarvio toteutettavista toimista.Tälle toiminnalle annettava tuki on noin 50 % koko ohjelmalle osoitetusta rahoituksesta.TOIMINTA II Yhteistyö kokemusten vaihdossa ja kulttuuriperintöön sovellettavien menetelmien kehittämisessä - Tällä toiminnalla pyritään rohkaisemaan maiden välisen yhteistyön vahvistamista taitotiedon yhdistämiseksi ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi verkkojen ja kumppanuussuhteiden avulla ja alan ammattilaisten liikkuvuudella kulttuuriperintösektorin laitosten ja/tai toimijoiden kesken. Erityistä huomiota kiinnitetään kulttuuriperinnön eri aloihin sovellettavien uusien menetelmien kehittämiseen ja kulttuuriperinnön alan perinteisten ammattien ja menetelmien säilyttämiseen.Käsiteltävästä aihepiiristä riippuen verkostoihin voi kuulua julkisia ja/tai yksityisiä laitoksia ja/tai toimijoita kulttuuriperinnön alalta sekä tarvittaessa muita julkisia ja/tai yksityisiä laitoksia, tutkimuskeskuksia ja yrityksiä, joita asia erityisesti koskee.Erityistä huomiota on kiinnitettävä verkostoihin, jotka edistävät kaikkein huono-osaisimman väestön pääsyä kulttuuriperinnön pariin.- Tätä toimintaa toteutetaan seuraavin toimenpitein:1. Innovaatio ja uudet menetelmät1.1 Tukemalla hankkeita, joiden avulla pyritään yhteisön tasolla suoritettavien kulttuuriperintöalan tutkimusten tarpeiden tunnistamiseen, tutkimusten levittämiseen kulttuuriperintöalan ammattilaisten keskuudessa sekä käytännön sovellutusten kehittämiseen kenttätyötä tekevien ammattilaisten käyttöön. Näitä toimenpiteitä toteutetaan mahdollisimman suuressa määrin yhteisvaikutuksessa tutkimuksen puiteohjelman kanssa. Kaikki myöhemmät mahdolliset tutkimustoimet toteutetaan T &  K-puiteohjelman piirissä sen määräysten mukaisesti.1.2 Tukemalla hankkeita, joilla pyritään soveltamaan uusia menetelmiä ja palveluja (restauroinnin ja suojelun menetelmiä, audiovisuaali- ja multimediatuotteita, kehittyneitä tieto- ja viestintäpalveluja jne.) kulttuuriperinnön eri aloihin.2. Ammattilaisten liikkuvuus ja täydennyskoulutus2.1 Tukemalla kulttuuriperinnön eri osa-alueiden ja erikoisalojen piirissä sellaisia ammattilaisten vaihtoa koskevia, joiden avulla he pääsevät työskentelemään korkeintaan 12 kuukauden ajaksi vastaavaan ammattiympäristöön toisessa jäsenvaltiossa.Yhteisön tuki suunnataan vaihdon järjestämiseen ja lisäkulujen, esimerkiksi matka- ja majoituskulujen, kattamisen avustamiseen.2.2 Tukemalla luonteeltaan maiden välisiä hankkeita, joilla pyritään edistämään kulttuuriperintösektorin ammattilaisten täydennyskoulutusta uusien menetelmien ja kulttuuriperintösektoriin sovellettavien, kehittyneiden tieto- ja viestintäpalvelujen alalla, ja sellaisia hankkeita, joilla pyritään kehittämään ja säilyttämään kulttuuriperinnön alan perinteisiä ammattimenetelmiä.3. Kokemusten ja tietojen vaihto3.1 Tukemalla kokemusten vaihtoa suorittamalla tutkimuksia ja kyselyjä sekä järjestämällä työkokouksia ja seminaareja erityisesti seuraavilla aloilla:- teknisten suositusten (standardien) kehittäminen asianmukaisten käyttötapojen ja käytäntöjen parantamiseksi kulttuuriperinnön hoidon ja/tai konservoinnin alalla- kulttuuriesineitä koskevien riskitekijöiden ja niiden konservointitilaa koskevien säännöllisten tarkastusjärjestelmien tunnistaminen- kulttuuriesineiden, teosten ja muistomerkkien ehkäisevä suojeleminen vahingoilta sekä niiden konservoinnin edellytykset- kulttuuriperinnön suojelun ammattilaisten pätevyys- kulttuuriesineiden dokumentointi- teosten lainausedellytykset vaihtuvia näyttelyitä varten- yhteisön muiden politiikkojen vaikutukset kulttuuriperinnön alalla.3.2 Tukemalla kulttuuriperintöalan laitosten hankkeita, joissa käytetään telemaattista viestintätekniikkaa (on-line, cd-rom, cd-i jne.) erityistietojen keräämistä/vaihtoa ja levittämistä varten, erityisesti seuraavilla aloilla:- jäsenvaltioiden kulttuuriperintöä koskeva lainsäädäntö- kulttuuriperintöä koskevat luettelot ja inventoinnit- alakohtainen hakemisto täydennyskoulutuskursseista- yhtenäiset tietokannat kulttuuriesineiden luettelointia ja kuvausta varten- kulttuuriperintöä koskevat tilastot ja mittaimet- kulttuuriperintöä koskevien uutta luovien hankkeiden luettelot ja hakemistot- jäsenvaltioiden kulttuuriperinnön suojelua, restaurointia, hoitoa ja levittämistä koskevat käytännöt ja järjestelmät- kulttuuriperintöä koskevat käytännön oppaat, käsikirjat ja tiedotteet.Asianomaisten laitosten ja/tai toimijoiden esittämissä hakemuksissa on esitettävä hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavat rahoitustakuut. Yhteisön osuus tämän toiminnan osalta ei missään tapauksessa voi olla yli 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista eikä se voi ylittää 50 000 ecua, paitsi kohdissa 1.2 ja 2.2 tarkoitettujen hankkeiden osalta, joissa yhteisön osuus voi olla enintään 150 000 ecua ja kohdissa 2.1 ja 3.1 neljäs luetelmakohta) tarkoitettujen hankkeiden osalta, joissa yhteisön osuus voi olla enintään 100 000 ecua.TOIMINTA III Kulttuuriperinnön saatavuus, kansalaisten osallistuminen kulttuuriperintöön ja kulttuuriperinnön tuntemus - Tämän toiminnan tarkoituksena on parantaa kulttuuriperinnön saatavuutta kansalaisille rohkaisemalla sen tuntemusta edistäviä hankkeita, joilla on eurooppalainen ulottuvuus, sekä rohkaisemalla kehittyneiden tieto- ja viestintämenetelmien ja -palvelujen käyttöä.- Tämä toiminta toteutetaan seuraavin toimenpitein:1. Tukemalla eri maiden kulttuuriperinnön alan laitosten ja/tai toimijoiden välisiä yhteistyöhankkeita, joissa käytetään multimediajärjestelmiä ja -tuotteita tai muita viestintämuotoja, kulttuuriperinnön esittämiseksi eurooppalaisessa ulottuvuudessaan ja erityisesti kaikkien muiden eurooppalaisten kulttuurilaitosten kokoelmiin sisältyvien tyyliltään samanlaisten ja/tai toisiaan täydentävien taideteosten saattamiseksi yhteisön ulottuville.2. Tukemalla Euroopan tasolla toteutettavia toimia kulttuuriperintöä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi.3. Tukemalla kulttuuriperintöä koskevia, kaikille Euroopan unionin asukkaille tarkoitettuja monikielisiä esityksiä museoissa, muistomerkeillä, kohteissa, kirjastoissa, arkistoissa jne. Hankkeet voivat koskea esittelytekstejä, esitteitä, näyttelyjä esittäviä tauluja, sähköisiä opastusjärjestelmiä, audiovisuaalisia tai multimediatuotteita jne.4. Tukemalla maiden välisiä yhteistyöhankkeita, joihin osallistuu laitoksia ja/tai toimijoita vähintään kolmesta yhteisön jäsenvaltiosta ja joiden tarkoituksena on edistää kulttuuriperintöä koskevaa yleisön tietoisuutta, kuten näyttelyitä, opetusohjelmia, maiden välisiä kulttuurikiertomatkoja jne.Asianomaisten toimielinten ja/tai toimijoiden esittämissä hakemuksissa on esitettävä hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavat rahoitustakuut. Yhteisön osuus tämän toiminnan osalta ei missään tapauksessa voi olla yli 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista eikä se voi ylittää 50 000 ecua, paitsi edellä 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden osalta, joissa yhteisön osuus voi olla enintään 150 00 ecua.TOIMINTA IV Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa - Tämän toiminnan tarkoituksena on kehittää hankkeita kolmansien maiden kanssa ja luoda synergiaa muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Unescon, toteuttaman toiminnan kanssa,- Toiminta toteutetaan seuraavin toimenpitein:1. Tukemalla yhteistyötä kolmansien maiden kanssa toimintoihin I, II ja III liittyvillä aloilla.Kolmansien maiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat 6 artiklassa.2. Tukemalla synergiahankkeita yhteistyössä kulttuuriperinnön alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa. Yhteisö ja asianomainen kansainvälinen järjestö yhdessä päättävät tapauskohtaisesti synergian saavuttamiseksi tapahtuvan yhteistyön menettelyistä 7 artiklan 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.Komission lausuma 5 artiklan osalta (komitologia)Toimielinten välisiä menettelyjä ja sopimuksia noudattaen komissio ilmoittaa Rafaelia koskevassa päätöksessä tarkoitetulle komitealle yhteisön rahoitustuen puitteissa tiedoksi kaikki hankkeet, jotka se aikoo rahoittaa tämän päätöksen mukaisesti.Euroopan parlamentin lausuma 5 artiklan osalta (komitologia)Vaikka Rafael-ohjelman 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komitea ei voi puuttua yksittäisten hankkeiden valintaan, Euroopan parlamentti katsoo, että komitealle voidaan ilmoittaa kaikista hankkeista, jotka komissio aikoo rahoittaa.Parlamentti toivoo saavansa samat tiedot komissiolta.Komission lausuma Ottaen huomioon neuvoston 30 päivänä kesäkuuta 1997 tekemän päätöksen kulttuuriyhteistyön tulevaisuudesta Euroopassa sekä Euroopan parlamentin toivomuksen kulttuuria koskevan puitevälineen luomisesta komissio, sanotun rajoittamatta sen aloiteoikeutta, vahvistaa aikovansa tehdä mahdollisimman nopeasti ehdotuksen laajaksi ohjelmaksi yhteisön kulttuuritoiminnan jatkuvuuden ja kehityksen varmistamiseksi.Komissio kuulee mahdollisimman laajasti kaikkia osapuolia ja järjestää tätä varten kokouksia Euroopan yhteisöjen toimielinten ja asianomaisten järjestöjen kesken.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2015/598, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2015 , Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Keski-Aasiaan

text:
               16.4.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 99/25

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/598,
   annettu 15 päivänä huhtikuuta 2015,
   Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Keski-Aasiaan
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksen 2012/328/YUTP (1), jolla Patricia FLOR nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Keski-Aasiaan.

               (2)

               Erityisedustaja nimitetään Keski-Aasiaan 12 kuukauden toimikaudeksi.

               (3)

               Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin erityisedustaja
   Nimitetään Peter BURIAN Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Keski-Aasiaan 30 päivänä huhtikuuta 2016 päättyväksi kaudeksi. Neuvosto voi päättää poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean, jäljempänä ’PTK’, ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, arvioinnin perusteella, että erityisedustajan toimeksianto päättyy edellä mainittua ajankohtaa aiemmin.
   2 artikla
   Poliittiset tavoitteet
   Erityisedustajan toimeksianto perustuu Keski-Aasiaa koskevan unionin politiikan tavoitteisiin. Näihin tavoitteisiin kuuluvat seuraavat:

               a)

               yhteisiin arvoihin ja etuihin perustuvien hyvien ja läheisten suhteiden edistäminen unionin ja Keski-Aasian maiden välillä asiaa koskevien sopimusten mukaisesti;

               b)

               vakauden ja yhteistyön lujittamisen edistäminen alueen maiden välillä;

               c)

               demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan vahvistamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen edistäminen Keski-Aasiassa;

               d)

               vastaaminen keskeisiin uhkiin ja varsinkin erityisiin ongelmiin, joilla on suoria vaikutuksia unioniin;

               e)

               unionin tehokkuuden ja näkyvyyden lisääminen alueella muun muassa tiiviimmällä yhteistyöllä muiden asiaan liittyvien kumppanien ja kansainvälisten järjestöjen kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kanssa.

         3 artikla
   Toimeksianto
   1.   Näiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi erityisedustajan toimeksiantona on:

               a)

               edistää unionin toimien yleistä poliittista yhteensovittamista Keski-Aasiassa ja auttaa varmistamaan unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuus alueella;

               b)

               valvoa korkean edustajan puolesta sekä yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa uutta kumppanuutta Keski-Aasian kanssa koskevan unionin strategian täytäntöönpanoprosessia, mitä täydennetään asiaa koskevilla neuvoston päätelmillä ja unionin Keski-Aasian strategian täytäntöönpanon edistymisestä myöhemmin laadittavilla raporteilla, sekä antaa suosituksia ja raportoida säännöllisesti asianomaisille neuvoston elimille;

               c)

               avustaa neuvostoa kehittämään kattavaa Keski-Aasian politiikkaa edelleen;

               d)

               seurata tiiviisti Keski-Aasian poliittisen tilanteen kehittymistä solmimalla ja ylläpitämällä läheisiä suhteita hallituksiin, parlamentteihin, oikeuslaitokseen, kansalaisyhteiskuntaan ja joukkotiedotusvälineisiin;

               e)

               rohkaista Kazakstania, Kirgisiaa, Tadžikistania, Turkmenistania ja Uzbekistania yhteistyöhön yhteistä etua koskevissa alueellisissa asioissa;

               f)

               luoda tarvittavia yhteyksiä ja kehittää yhteistyötä alueen keskeisten toimijoiden ja kaikkien merkityksellisten alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa,

               g)

               myötävaikuttaa unionin ihmisoikeuspolitiikan, muun muassa ihmisoikeuksia koskevien unionin suuntaviivojen, erityisesti lapsia aseellisten selkkauksien yhteydessä koskevien sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien heihin kohdistuvien syrjintämuotojen torjumista koskevien unionin suuntaviivojen, sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1325 (2000) liittyvän unionin politiikan toteuttamiseen alueella yhteistyössä ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan kanssa, muun muassa seuraamalla tapahtuvaa kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla suosituksia tältä osin;

               h)

               osallistua tiiviissä yhteistyössä YK:n ja Etyjin kanssa konfliktinestoon ja -ratkaisuun luomalla yhteyksiä viranomaisiin ja muihin paikallisiin toimijoihin, kuten kansalaisjärjestöihin, poliittisiin puolueisiin, vähemmistöihin, uskonnollisiin ryhmiin ja niiden johtajiin;

               i)

               osallistua yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sellaisten näkökohtien määrittämiseen, jotka koskevat energiaturvallisuutta, rajaturvallisuutta, vakavan rikollisuuden torjuntaa laittomien huumausaineiden ja ihmiskaupan torjunta mukaan lukien sekä vesivarojen hallintaa, ympäristöä ja ilmastonmuutosta Keski-Aasian osalta;

               j)

               edistää alueellista turvallisuutta Keski-Aasian rajojen sisällä kansainvälisten turvallisuusjoukkojen läsnäolon vähentyessä Afganistanissa.

         2.   Erityisedustaja tukee korkean edustajan toimintaa ja seuraa yleisesti kaikkia unionin toimia kyseisellä alueella.
   4 artikla
   Toimeksiannon täytäntöönpano
   1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta korkean edustajan alaisuudessa.
   2.   PTK ylläpitää erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii erityisedustajan ensisijaisena yhteytenä neuvostoon. PTK huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta tämän toimeksiannon puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan toimivaltaa.
   3.   Erityisedustaja sovittaa toimensa tiiviisti yhteen Euroopan ulkosuhdehallinnon ja sen asiaankuuluvien yksiköiden kanssa.
   5 artikla
   Rahoitus
   1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 30 päivänä huhtikuuta 2016 päättyvällä kaudella on 810 000 euroa.
   2.   Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   3.   Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.
   6 artikla
   Avustajaryhmän perustaminen ja kokoonpano
   1.   Erityisedustaja vastaa erityisedustajan toimeksiannon ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa avustajaryhmänsä perustamisesta. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on ilmoitettava viivytyksettä neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.
   2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat esittää, että niiden henkilöstöä lähetetään työskentelemään erityisedustajan avustajina. Tällaisen lähetetyn henkilöstön palkat maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimuspohjaisen kansainvälisen henkilöstön on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
   3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina sekä suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon edun mukaisesti.
   4.   Erityisedustajan henkilöstö sijoitetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluvan yksikön tiloihin, jotta varmistetaan toiminnan yhtenäisyys ja johdonmukaisuus.
   7 artikla
   Erityisedustajan ja erityisedustajan henkilöstön erioikeudet ja vapaudet
   Erioikeudet, vapaudet ja muut takuut, jotka ovat tarpeen erityisedustajan hoitaman tehtävän loppuun saattamisen ja sujuvan suorittamisen ja erityisedustajan henkilöstön kannalta, sovitaan tilanteen mukaan yhdessä vastaanottajamaiden kanssa. Jäsenvaltiot ja Euroopan ulkosuhdehallinto antavat tätä varten kaiken tarpeellisen tuen.
   8 artikla
   EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuus
   Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (2) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.
   9 artikla
   Tiedonsaanti ja logistiikkatuki
   1.   Jäsenvaltiot, komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto ja neuvoston pääsihteeristö varmistavat, että erityisedustaja saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset tiedot.
   2.   Unionin edustustot alueella ja/tai jäsenvaltiot antavat tarvittaessa logistiikkatukea alueella.
   10 artikla
   Turvallisuus
   Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti erityisedustaja toteuttaa kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja vastuullaan olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen mukaisesti koko suoraan alaisuudessaan olevan henkilöstön turvallisuuden osalta, erityisesti:

               a)

               laatimalla Euroopan ulkosuhdehallinnon ohjeisiin perustuvan operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään operaatiokohtaiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaa, sekä valmiussuunnitelma ja operaation evakuointisuunnitelma;

               b)

               varmistamalla, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antamalla edistymistä koskevan kertomuksen ja toimeksiannon toteuttamista koskevan selvityksen yhteydessä korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.

         11 artikla
   Raportointi
   Erityisedustaja raportoi säännöllisin väliajoin suullisesti ja kirjallisesti korkealle edustajalle sekä PTK:lle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös neuvoston työryhmille. Säännöllisesti toimitettavat raportit jaetaan COREU-verkoston kautta. Erityisedustaja voi antaa raportteja ulkoasiainneuvostolle. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 36 artiklan mukaisesti erityisedustaja voi osallistua tietojen antamiseen Euroopan parlamentille.
   12 artikla
   Toimien yhteensovittaminen
   1.   Erityisedustaja edistää unionin toimien yhtenäisyyttä, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta ja auttaa varmistamaan, että kaikkia unionin välineitä ja jäsenvaltioiden toimia käytetään johdonmukaisella tavalla unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Erityisedustajan toimet sovitetaan yhteen Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluvan maantieteellisen yksikön ja komission toimien sekä Afganistanissa toimivan erityisedustajan toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan jäsenvaltioiden ja unionin edustustoille.
   2.   Paikan päällä erityisedustajan on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin ja jäsenvaltioiden edustustojen päälliköihin. Näiden on kaikin tavoin pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustajan on myös pidettävä paikan päällä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin.
   13 artikla
   Uudelleentarkastelu
   Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja esittää korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen syyskuun 2015 loppuun mennessä ja kattavan kertomuksen toimeksiannon toteuttamisesta tammikuun 2016 loppuun mennessä.
   14 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä huhtikuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Neuvoston päätös 2012/328/YUTP, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Keski-Aasiaan (EUVL L 165, 26.6.2012, s. 59).

      (2)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).