title: 2006/971/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006 , Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
L 400/86        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
                                       Neuvoston päätös,
                               tehty 19 päivänä joulukuuta 2006,
  Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin
     puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta
                                           "Yhteistyö"
                             (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
                                         (2006/971/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon1,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
1
        Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
2
        EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/87
sekä katsoo seuraavaa:
1)       Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja
         demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (jäljempänä 'puiteohjelma') 20 päivänä
         joulukuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY1
         pannaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti
         täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset
         säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista
         varoista.
2)       Puiteohjelma rakentuu neljäntyyppisistä toimista: valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä
         politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihealueilla ("Yhteistyö"); tutkijalähtöisestä
         tutkimuksesta, joka perustuu tutkimusyhteisön aloitteisiin ("Ideat"); tutkijoiden koulutusta
         ja urakehitystä varten annettavasta tuesta ("Ihmiset") sekä tutkimusvalmiuksien luomista
         varten annettavasta tuesta ("Valmiudet"). Tällä erityisohjelmalla olisi pantava täytäntöön
         "Yhteistyö"-osioon sisältyvät epäsuorat toimet.
3)       Tässä erityisohjelmassa olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat yritysten,
         tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen
         tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat
         säännöt').
1
        EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.
 ---pagebreak--- L 400/88          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
4)       Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita
         toimia, jotka ovat tarpeen Lissabonin tavoitteiden edellyttämien strategisten toimenpiteiden
         toteuttamiseksi, sekä niiden ohella erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta,
         kulttuuria, kilpailukykyä ja innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa,
         työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia.
5)       Tästä puiteohjelmasta tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi
         täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan
         puiteohjelman yhteydessä ja jotka edistävät osaltaan tutkimuksen ja innovoinnin
         lähentymistä, ja edistettävä kaikkia innovoinnin muotoja.
6)       Puiteohjelmaa täytäntöön pantaessa voidaan toteuttaa täydentäviä ohjelmia, joihin
         osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, päättää yhteisön osallistumisesta useiden
         jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai perustaa yhteisyrityksiä taikka ottaa
         käyttöön muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklassa tarkoitetulla
         tavalla.
7)       Erityisohjelmasta olisi rahoitettava Euroopan investointipankille (EIP) myönnettävää
         avustusta "riskinjaon rahoitusvälineen" muodostamista varten, jotta voitaisiin parantaa
         EIP:n lainojen saatavuutta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/89
8)       Erityisohjelmasta olisi tuettava pk-yritysten asianmukaista osallistumista niitä
         hyödyttävien konkreettisten toimenpiteiden ja erityistoimien avulla, muita yhteisön
         ohjelmia täydentävällä tavalla.
9)       Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa
         koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava,
         jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista
         tutkimusyhteisöä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat
         tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäksi sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin
         kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos
         niiden osallistuminen on molemminpuolisen edun mukaista.
10)      Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä
         perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset
         periaatteet.
11)      Puiteohjelman toteuttamisella olisi edistettävä kestävää kehitystä.
 ---pagebreak--- L 400/90          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
12)      Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on
         toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen sekä samalla taattava
         oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä,
         Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta
         25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/20021 ja
         mainitun varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun
         komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien
         muutosten mukaisesti.
13)      Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin nähden
         oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien vaikuttavuuden että näiden varojen
         käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä
         tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen
         perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä
         joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/953, komission
         paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen
         taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi
         11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/964 ja
         Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999
         annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19995 mukaisesti.
1
        EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
2
        EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission
        asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3).
3
        EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.
4
        EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
5
        EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                      L 400/91
14)      Tämän päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteet ovat pääasiassa hallintotoimenpiteitä, ja ne
         olisi näin ollen hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa
         käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY1
         4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. Toisaalta ihmisalkioiden ja
         ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä sisältävään tutkimukseen liittyy tämän päätöksen
         4 artiklassa esitettyjä eettisiä kysymyksiä. Tämän lisäksi TTK-toimet, joihin kuuluu
         "Turvallisuus"-aihealueella tehtävää tutkimusta, ovat uusi ja hyvin arka alue erityisesti
         mahdollisten uhkien ja vaaratilanteiden osalta. Tämän vuoksi kyseisten hankkeiden
         rahoittamistoimenpiteet olisi näin ollen hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa
         säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen.
15)      Kullakin aihealueella olisi oltava oma budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen yleisessä
         talousarviossa.
16)      Ohjelman täytäntöönpanossa on otettava asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-arvo
         sekä muun muassa niiden tutkijoiden työehdot, työhönottoprosessien avoimuus sekä
         urakehitys, jotka otetaan työskentelemään tämän ohjelman toimien yhteydessä
         rahoitettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Näitä seikkoja koskevana vaikkakin
         vapaaehtoisena ohjeena on eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden
         työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annettu komission suositus,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1
        EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä
        2006/512/EY(EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).
 ---pagebreak--- L 400/92          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                   30.12.2006
                                                 1 artikla
Vahvistetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä demonstrointiin liittyviä yhteisön
toimia koskeva "Yhteistyö"-erityisohjelma, jäljempänä 'erityisohjelma', ajanjaksoksi, joka alkaa
1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
                                                 2 artikla
Erityisohjelmassa tuetaan erityyppisiä "Yhteistyö"-erityisohjelman piiriin kuuluvia tutkimustoimia,
jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla:
a)        Terveys;
b)        Elintarvikkeet, maatalous, kalatalous ja bioteknologia;
c)        Tieto- ja viestintäteknologia;
d)        Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat;
e)        Energia;
f)        Ympäristö (myös ilmastonmuutos);
g)        Liikenne (myös ilmailu);
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                           L 400/93
h)       Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet;
i)       Avaruus;
j)       Turvallisuus.
Tämän erityisohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla tarpeen, että toteutetaan täydentäviä
ohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, että yhteisö osallistuu useiden jäsenvaltioiden
yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustetaan yhteisyrityksiä taikka muita järjestelyjä
perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklan mukaisesti.
Näiden toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä I.
                                                 3 artikla
Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelman liitteen
II mukaisesti 32 413 miljoonaa euroa, josta komission hallintomenojen osuuden on oltava alle
6 prosenttia. Rahoitusmäärän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.
                                                 4 artikla
1.       Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä
         perusperiaatteita.
 ---pagebreak--- L 400/94           FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
2.       Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja:
         –      lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,
         –      tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta
                saattaa tulla periytyvä1,
         –      tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain tutkimustarkoituksiin tai
                kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron
                avulla.
3.       Ihmisen – sekä aikuisen ihmisen että ihmisalkion – kantasoluja koskevaa tutkimusta
         voidaan rahoittaa tutkimusehdotuksen sisällöstä ja asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n
         lainsäädännöstä riippuen.
         Ihmisalkion kantasolujen tutkimusta koskevien rahoitushakemusten on sisällettävä
         tarvittavat tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamista toimilupia ja
         valvontaa koskevista toimenpiteistä sekä tiedot annettavista eettisistä hyväksynnöistä.
         Laitosten, organisaatioiden ja tutkijoiden on ihmisalkioista saatavien kantasolujen
         hankinnan osalta oltava tiukan lupajärjestelmän ja valvonnan alaisia asianomais(t)en
         jäsenvaltio(ide)n lainsäädännön mukaisesti.
1
        Sukurauhasten syövän hoitoon liittyvää tutkimusta voidaan rahoittaa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                             L 400/95
4.       Edellä määritettyjä tutkimusaloja tarkastellaan tieteen edistymisen perusteella ennen tämän
         ohjelman toista vaihetta (2010–2013).
                                                5 artikla
1.       Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä puiteohjelman liitteessä III määritettyjä
         rahoitusjärjestelyjä.
2.       Erityisohjelman liitteessä III määritetään järjestelyt, jotka koskevat riskinjako-
         rahoitusvälineenä käytettävän avustuksen myöntämistä Euroopan investointipankille.
3.       Liitteessä IV esitetään ohjeellinen luettelo mahdollisista yhteisistä teknologia-aloitteista,
         joista voidaan tehdä erilliset päätökset, ja ohjeellinen luettelo aloitteista kansallisten
         tutkimusohjelmien mahdollista yhteistoteutusta varten, josta voidaan tehdä erillinen päätös
         perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla.
4.       Tässä erityisohjelmassa sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia
         sääntöjä.
                                                6 artikla
1.       Komissio laatii tämän erityisohjelman täytäntöönpanoa varten työohjelman, jossa
         määritellään tarkemmin liitteessä I esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset
         painopisteet, kullakin ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava
         rahoitusjärjestely sekä täytäntöönpanon aikataulu.
 ---pagebreak--- L 400/96         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
2.       Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan
         jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten
         organisaatioiden toimesta, sekä Euroopan tasolla saatava lisäarvo, vaikutukset teollisuuden
         kilpailukykyyn ja merkitys yhteisön muiden politiikkojen kannalta. Työohjelma
         päivitetään tarpeen mukaan.
3.       Rahoitusjärjestelyjen puitteissa toteutettavia epäsuoria toimia koskevien ehdotusten
         arvioinnissa ja hankkeiden valinnassa sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä
         koskevien sääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä kriteereitä.
4.       Työohjelmassa voidaan yksilöidä:
         a)    organisaatioita, jotka saavat tukea jäsenmaksun muodossa;
         b)    toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi.
                                                7 artikla
1.       Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio.
2.       Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä hallintomenettelyä sovelletaan seuraaviin
         toimenpiteisiin:
         a)    6 artiklassa tarkoitettu työohjelma, sovellettavat rahoitusjärjestelyt, ehdotuspyyntöjen
               sisältö sekä sovellettavat arviointi- ja valintaperusteet mukaan lukien;
         b)    tehtäessä muutoksia liitteen II mukaiseen rahoituksen kokonaismäärän ohjeelliseen
               jakautumiseen;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/97
         c)    2 artiklassa tarkoitettujen, aihealueisiin a–g ja i kuuluvien toimien rahoituksen
               hyväksyminen tapauksissa, joissa tämän ohjelman mukainen yhteisön arvioitu
               rahoitusosuus on 1,5 miljoonaa euroa tai enemmän;
         d)    muiden kuin tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen, 2 artiklassa tarkoitettujen
               aihealueeseen j kuuluvien toimien rahoituksen hyväksyminen tapauksissa, joissa
               tämän ohjelman mukainen yhteisön arvioitu rahoitusosuus on 0,6 miljoonaa euroa tai
               enemmän;
         e)    puiteohjelman 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen arviointien toimeksiannon
               laatiminen.
3.       Tämän päätöksen 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä sääntelymenettelyä sovelletaan
         seuraaviin toimenpiteisiin:
         a)    2 artiklan j alakohdassa tarkoitetun aihealueen työohjelma ja siihen kuuluvien
               toimien rahoituksen hyväksyminen;
         b)    sellaisten toimien rahoituksen hyväksyminen, joihin liittyy ihmisalkioiden ja
               ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä.
                                                8 artikla
1.       Komissiota avustaa komitea.
 ---pagebreak--- L 400/98         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
2.       Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa.
         Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi
         kuukaudeksi.
3.       Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa.
         Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi
         kuukaudeksi.
4.       Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä
         edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaisia tietoja kaikista tämän ohjelman mukaisesti
         ehdotetuista tai rahoitetuista TTK-toimista liitteen V mukaisesti.
5.       Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
                                                9 artikla
Komissio järjestää tämän erityisohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien osalta
puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa tarkoitetun riippumattoman seurannan, arvioinnin ja
uudelleentarkastelun.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                  L 400/99
                                              10 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006.
                                             Neuvoston puolesta
                                             Puheenjohtaja
                                             J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- L 400/100         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
                                                 LIITE I
                        TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET
                        SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET
Tässä erityisohjelmassa tuetaan erilaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan
Euroopan unionissa tai sen ulkopuolella. Tukea annetaan tietyille aihealueille, jotka sijoittuvat
sellaisille osaamisen ja teknologian kehityksen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja
lisättävä tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin
sekä kansanterveyttä, ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin.
Koko erityisohjelmaa koskevana yleisenä tavoitteena on, että samalla kun edistetään
huippuosaamisen terävintä kärkeä edustavaa tutkimusta, jonka ensisijaisena tarkoituksena on
tietämyksen lisääminen, edistetään myös kestävää kehitystä.
Yhteisön toimia toteutetaan seuraavilla kymmenellä aihe-alueella:
1)        Terveys
2)        Elintarvikkeet, maatalous, kalatalous ja bioteknologia
3)        Tieto- ja viestintäteknologia
4)        Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat
5)        Energia
6)        Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/101
7)       Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)
8)       Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet
9)       Avaruus
10)      Turvallisuus.
Jäljempänä kuvataan kunkin aihealueen osalta tavoite, toimien toteutuksessa sovellettava
lähestymistapa sekä toimien sisältö. Kuvaus käsittää myös laajamittaiset aloitteet (joita selostetaan
pääpiirteittäin liitteessä IV), kansainvälisen yhteistyön, yllättävät tarpeet sekä ennakoimattomat
yhteisön politiikkaan liittyvät tarpeet.
Kestävän kehityksen periaate otetaan toiminnassa asianmukaisesti huomioon. Miesten ja naisten
välisiä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan, perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa vahvistetun
yhteisön politiikan tavoitteen mukaisesti erityisohjelmassa varmistetaan miesten ja naisten tasa-
arvoa ja naistutkijoiden osallistumista edistävien asianmukaisten toimien toteuttaminen. Lisäksi
erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen mukaan huomioon tutkimustoimintaan ja siihen
perustuviin mahdollisiin sovelluksiin liittyvät eettiset, sosiaaliset, oikeudelliset ja laajemmat
kulttuuriin liittyvät näkökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset
ja tulevaisuudennäkymät.
 ---pagebreak--- L 400/102          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
Monitieteinen ja tieteidenvälinen tutkimus sekä yhteiset ehdotuspyynnöt
Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisiin tieteellisiin ja teknologisiin painopistealoihin, jotka
koskevat yhteisesti eri aihealueita. Tällaisia voivat olla muun muassa meritieteet ja -teknologiat.
Monitieteisyyttä edistetään tarkastelemalla yhteisesti eri aihealueiden näkökulmasta tutkimus- ja
teknologia-aiheita, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhden aihealueen kannalta. Useita
aihealueita koskevien toimien toteutuksessa:
–         käytetään aihealueiden yhteisiä ehdotuspyyntöjä, jos tutkimusaihe on selvästi relevantti
          kunkin asianomaisen aihealueen toimien kannalta;
–         hyödynnetään "yllättäviä tarpeita" koskevaa tointa, jossa painotetaan erityisesti
          tieteidenvälistä tutkimusta;
–         kuullaan työohjelmaa laadittaessa ulkopuolisia tahoja, tutkijat mukaan luettuina, jotka
          edustavat laajasti eri tieteenaloja ja taustaryhmiä;
–         raportoidaan säännöllisesti tieteidenvälisistä tutkimusaloista osana koko ohjelmaa
          koskevaa seurantaa, arviointia ja uudelleentarkastelua.
–         huolehditaan siitä, että politiikan kannalta olennainen tutkimus on sopusoinnussa yhteisön
          eri aloilla harjoittaman politiikan kanssa.
Koordinoinnista tämän erityisohjelman aihealueiden ja seitsemännen puiteohjelman muiden
erityisohjelmien toimien, kuten "Valmiudet"-erityisohjelman tutkimusinfrastruktuureja koskevien
toimien, välillä huolehtii Euroopan komissio.1
1
        Ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio korvaa vahvistamiensa suuntaviivojen
        mukaisesti jokaisen esityslistassa määritellyn ohjelmakomitean kokouksen osalta kustakin
        jäsenvaltiosta yhden edustajan kulut sekä erityistä asiantuntemusta vaativien esityslistan
        kohtien osalta kustakin jäsenvaltiosta yhden asiantuntijan tai neuvonantajan kulut.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/103
Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen
Jotta voitaisiin varmistaa, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja alan toimijoiden kannalta ja
että nämä osallistuvat toimintaan jatkuvasti, tukeudutaan muiden tietolähteiden ohella
"eurooppalaisten teknologiayhteisöjen" (European Technology Platforms) tekemään työhön. Näin
erityisohjelmalla ja alan toimijoiden panoksella edistetään relevanttien – esimerkiksi
eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimien – strategisten tutkimuslinjausten toteutusta niiltä
osin kuin näistä linjauksista on saatavissa aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Tutkimustarpeet, jotka
on yksilöity tähän mennessä laadituissa strategisissa tutkimuslinjauksissa, on jo yleisellä tasolla
paljolti sisällytetty kymmenen aihealueen määrittelyihin. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja
mahdollisesti myös alueiden tutkimusklusterit voivat osaltaan helpottaa ja järjestää alan
toimijoiden, pk-yritykset mukaan luettuina, osallistumista niiden erityisalaan liittyviin
tutkimushankkeisiin, myös hankkeisiin, jotka voivat saada rahoitusta puiteohjelmasta. Niiden
yksityiskohtainen tekninen sisältö otetaan huomioon myöhemmin laadittaessa seikkaperäistä
työohjelmaa erityisiä ehdotuspyyntöjä varten.
Erityisohjelmassa huolehditaan myös siitä, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja yhteisön
politiikan ja säännösten laatimisen, täytäntöönpanon ja arvioinnin kannalta. Tämä koskee yhteisön
politiikkaa muun muassa terveyden, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön,
kehitysavun, kalastuksen, meriasioiden, maatalouden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin,
liikenteen, koulutuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, työllisyyden, sosiaaliasioiden, koheesion
sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen aloilla. Sama koskee myös
esinormatiivista ja normien laadintaan liittyvää tutkimusta, jota tarvitaan standardien
yhteentoimivuuden ja laadun ja niiden täytäntöönpanon parantamiseksi. Tässä yhteydessä voidaan
käyttää apuna foorumeja, joiden puitteissa eri sidosryhmät pohtivat yhdessä tiedeyhteisön kanssa
sosiaali-, ympäristö- tai muun politiikan kannalta olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia.
 ---pagebreak--- L 400/104           FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                          30.12.2006
Kullakin aihealueella toteutetaan määriteltyjen toimien lisäksi joustavasti ja avoimuuden periaatetta
noudattaen erityistoimia, joilla vastataan "yllättäviin tarpeisiin" ja "ennakoimattomiin politiikkaan
liittyviin tarpeisiin". Tällaiset toimet takaavat yksinkertaisen, yhtenäisen ja koordinoidun
lähestymistavan koko erityisohjelmassa. Samoin ne mahdollistavat rahoituksen eri aihealueita
yhteisesti koskevalle tai aihealueiden ulkopuolelle sijoittuvalle poikkitieteiselle tutkimukselle.
• Tulevat ja uudet teknologiat: näiden osalta voidaan antaa tukea tutkimukselle, jonka
    tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia
    tietyllä alalla ja/tai niiden ja muiden merkittävien alojen ja tieteiden leikkauskohdassa tukemalla
    erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yhteisiä ehdotuspyyntöjä; kehittää uusia ideoita ja
    radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen
    kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä
    läpimurtoja. Varmistetaan riittävä koordinointi "Ideat"
    -ohjelmassa toteutettujen toimien kanssa, jotta vältettäisiin päällekkäisyyttä ja taattaisiin varojen
    optimaalinen käyttö. Toteutustapoja ovat:
           –      avoin, "alhaalta ylöspäin" etenevä tutkimus, jossa tutkijat määrittävät itse
                  tutkimusaiheita luodakseen uusia tieteen ja teknologian mahdollisuuksia
                  ("Adventure"-toimet") tai arvioidakseen uusia tutkimuslöytöjä tai äskettäin havaittuja
                  ilmiöitä, joihin voi liittyä yhteiskunnan kannalta riskejä tai ongelmia ("Insight"-
                  toimet);
           –      toimet, joissa keskitytään yksittäisiin erittäin haastaviin tavoitteisiin sellaisilla tieteen
                  ja teknologian kehittymässä olevilla aloilla, joilla on luvassa merkittäviä
                  edistysaskeleita ja potentiaalisesti huomattavia vaikutuksia talouden ja yhteiskunnan
                  kehitykseen ("Pathfinder"-toimet); näissä toimissa voidaan käyttää toisiaan
                  täydentävien hankkeiden muodostamia hankeryhmiä.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/105
• Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet: Tavoitteena on kyetä vastaamaan joustavasti
   puiteohjelman toteutuksen aikana syntyviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaisia voivat olla
   esimerkiksi nopeaa reagointia edellyttävät odottamattomat kehityskulut tai tapahtumat, kuten
   uudet epidemiat, elintarvikkeiden turvallisuudessa ilmenevät ongelmat, luonnonkatastrofien
   edellyttämät toimet tai avustustoimet. Ennakoimattomiin tarpeisiin liittyvät toimet toteutetaan
   kiinteässä yhteydessä asianomaisiin yhteisön politiikan lohkoihin. Vuotuista työohjelmaa
   voidaan muuttaa, jos ilmenee pikaisia toimia vaativia tutkimustarpeita.
Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistaminen
Tietämyksen levittäminen ja siirto on tärkeä EU:n tutkimustoiminnan lisäarvo, ja toimenpiteitä
toteutetaan, jotta teollisuus, päätöksentekijät ja yhteiskunta hyödyntäisivät tuloksia aiempaa
enemmän. Tietämyksen levittämistä pidetään olennaisena tehtävänä kaikilla aihealueilla;
turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista
johtuvat rajoitukset. Tietämystä pyritään levittämään muun muassa rahoittamalla
verkostoitumistoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia
asiantuntijoita sekä ylläpitämällä tiedotus- ja sähköisiä palveluja. Tietämyksen siirto ja
tutkimustulosten levittäminen toteutetaan kullakin aihealueella:
–         sisällyttämällä levittämistä ja tietämyksen siirtoa koskevat toimet osaksi hankkeita ja
          konsortioiden toimintaa; tämä voidaan tehdä sopivien rahoitusjärjestelyihin liittyvien
          määräysten sekä raportointivaatimusten avulla;
–         tarjoamalla hankkeille ja konsortioille kohdennetusti apua sellaisen osaamisen
          hankkimisessa, jonka avulla voidaan optimoida tulosten käyttö;
 ---pagebreak--- L 400/106          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
–         toteuttamalla erityisiä levittämistoimia, joiden avulla levitetään ennakoivasti tuloksia eri
          hankkeista, mukaan luettuina edellisten puiteohjelmien ja muiden tutkimusohjelmien
          hankkeet, ja joissa kohderyhminä ovat yksittäiset alat tai sidosryhmäkokonaisuudet,
          keskittyen erityisesti potentiaalisiin käyttäjiin;
–         levittämällä tutkimuksen tuloksia politiikan laatijoille ja standardointielimille, jotta
          asianomaiset elimet voisivat käyttää helpommin politiikan kannalta tärkeitä
          tutkimustuloksia kansainvälisesti ja Euroopan tasolla sekä kansallisesti ja alueellisesti;
–         käyttämällä apuna CORDIS-palveluja tietämyksen levittämiseksi käyttäjäystävällisellä
          tavalla ja tutkimustulosten hyödyntämiseksi;
–         toteuttamalla toimia, joilla edistetään tiedeyhteisön ulkopuolisen laajemman yleisön, myös
          järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, kanssa käytävää vuoropuhelua ja keskustelua
          tieteellisistä kysymyksistä ja tutkimustuloksista.
Tulosten levittäminen ja tietämyksen siirto toteutetaan koordinoidusti koko puiteohjelmassa. Tämän
erityisohjelman ja yhteisön muiden ohjelmien välinen täydentävyys ja synergia varmistetaan,
erityisesti koulutusalalla, jossa pyritään edistämään työllistyvyyttä tutkimusalalla. Lisäksi
kilpailukykyä ja innovaatioita koskevassa ohjelmassa toteutetaan innovointia tukevia toimia.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/107
Pk-yritysten osallistuminen
Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistuminen pyritään optimoimaan kaikilla
aihealueilla erityisesti parantamalla rahoitus- ja hallintomenettelyjä ja lisäämällä joustavuutta
sopivan rahoitusjärjestelyn valinnassa. Lisäksi erityisohjelman aihealueiden sisältöä kehitettäessä
otetaan huomioon pk-yritysten tutkimustarpeet ja -potentiaali, ja työohjelmassa määritetään
tutkimusalueita, jotka ovat erityisen tärkeitä pk-yritysten kannalta. Konkreettisia toimenpiteitä,
myös tukitoimia pk-yritysten osallistumisen helpottamiseksi, toteutetaan ohjelmassa kauttaaltaan
kullakin aihealueella kehitettävän strategian puitteissa. Kyseisiin strategioihin liittyy asetettuja
tavoitteita koskeva määrällinen ja laadullinen seuranta. Tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia
tämän erityisohjelman osalta käytettävissä olevasta rahoituksesta suunnataan pk-yrityksille.
Toimet, joilla tuetaan pk-yrityksiä tai pk-yritysten toimialajärjestöjä hyödyttävää tutkimusta,
sisältyvät varsinaisesti "Valmiudet"-erityisohjelmaan. Lisäksi erillisessä kilpailukykyä ja
innovointia koskevassa ohjelmassa rahoitetaan toimia, joilla edistetään pk-yritysten osallistumista
koko puiteohjelmaan.
 ---pagebreak--- L 400/108         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
Eettiset näkökohdat
Tämän erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on
noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät
periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä
ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja
toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin
julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus
ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista,
Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n
yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja
maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön
WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat.
Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden
etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–).
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja ottaen huomioon, että Euroopassa sovelletaan useita erilaisia
lähestymistapoja, tutkimushankkeiden osallistujien edellytetään noudattavan tutkimuksen
suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Kansallisia säännöksiä
sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa
sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     L 400/109
Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai
paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio
tekee poikkeuksetta eettisen arvioinnin ehdotuksista, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana.
Rahoitusta ei myönnetä sellaiselle tutkimukselle, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa.
EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa
laatiessaan ja sitä täytäntöön pannessaan otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin
asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua
koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24
marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY1 puolestaan edellytetään, että:
–         kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä
          sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa;
–         kaikissa kokeissa käytetään mahdollisimman vähän eläimiä;
–         kaikissa kokeissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen
          herkkyystaso ja;
–         kaikki kokeet aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa.
1
        EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan
        parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32).
 ---pagebreak--- L 400/110         FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan,
jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi
ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita.
Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä
kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi.
Tieteen ja teknologian kehitykseen liittyviä eettisiä näkökohtia tutkitaan varsinaisesti "Valmiudet"
-erityisohjelman osa-alueella "Tiede yhteiskunnassa".
Tutkimusyhteistyö
Yhteisön tutkimusrahoitus kohdistetaan suurimmaksi osaksi tutkimusyhteistyöhön. Tavoitteena on
saada keskeisillä kehittyvän osaamisen aloilla aikaan laadukkaita tutkimushankkeita ja verkostoja,
jotka vetävät puoleensa tutkijoita ja investointeja Euroopasta ja koko maailmasta, lujittavat
Euroopan teollista ja teknologista perustaa ja tukevat yhteisön politiikkaa.
Tavoitteen saavuttamiseksi tutkimusyhteistyötä, jossa myös teollisuuden on määrä olla aktiivisesti
mukana, tuetaan erilaisin rahoitusjärjestelyin: rahoitusta voidaan antaa yhteistyöhankkeille,
huippuosaamisen verkostoille sekä koordinointi- ja tukitoimille.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/111
Yhteiset teknologia-aloitteet
Joissakin erittäin harvoissa tapauksissa TTK-tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen
määrä niin suuri, että on perusteltua muodostaa pitkäaikaisia julkisen ja yksityisen sektorin
yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Näissä aloitteissa, jotka
käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työn pohjalta ja jotka kattavat yhden
tai muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan tutkimuksesta, yhdistetään yksityisen sektorin
investointeja sekä kansallista ja EU:n antamaa julkista rahoitusta, mukaan luettuina
tutkimuspuiteohjelmasta annettavat avustukset sekä Euroopan investointipankin lainarahoitus.
Kustakin yhteisestä teknologia-aloitteesta päätetään erikseen joko perustamissopimuksen
171 artiklan nojalla (tähän voi kuulua myös yhteisyrityksen perustaminen) tai
perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti tähän erityisohjelmaan tehdyn muutoksen
nojalla.
Yhteiset teknologia-aloitteet määritellään avoimesti käyttäen arviointia, jossa sovelletaan seuraavia
perusteita:
–        tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä välineillä;
–        teollisuuden kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus;
–        Euroopan tason toimenpiteistä saatava lisäarvo;
–        tavoitellun päämäärän ja suoritteiden määrittelyn tarkkuus ja selkeys;
–        niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, joihin teollisuus on sitoutunut;
 ---pagebreak--- L 400/112          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         vaikutukset laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta, mukaan lukien hyöty
          yhteiskunnalle;
–         mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä lisätä teollisuuden nykyistä tai tulevaa
          rahoitusta.
Yhteisten teknologia-aloitteiden perusolemus ja erityisesti seuraavassa esitetyt seikat on
määriteltävä selkeästi:
–         rahoitussitoumukset;
–         osanottajien sitoumuksen kesto;
–         sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot;
–         tekijänoikeudet.
Ottaen huomioon yhteisten teknologia-aloitteiden erityinen laajuus ja monitahoisuus, niiden
toiminnan avoimuus pyritään aivan erityisesti varmistamaan samoin kuin se, että kaikki yhteisön
rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden kautta tapahtuu puiteohjelmaan sisältyvien
huippuosaamisen ja kilpailun periaatteiden mukaisesti.
Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, miten hyvin yhteiset teknologia-aloitteet ovat kaiken
kaikkiaan sopusoinnussa ja koordinoituja samoilla aloilla toteutettavien kansallisten ohjelmien ja
hankkeiden kanssa1, noudattaen kuitenkin niiden nykyisiä täytäntöönpanomenettelyjä, sekä sen
varmistamiseen, että niiden hankkeisiin osallistuminen on avointa laajalle joukolle osallistujia
kaikkialla Euroopassa ja erityisesti pk-yrityksille.
1
        Erityisesti valtioiden välisen rakenteen EUREKAn toteuttamien toimien kanssa. Lisäksi
        EUREKA-klustereista saatu kokemus voisi olla relevanttia yhteisille teknologia-aloitteille
        niihin liittyvillä aloilla.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/113
Liitteessä IV on määritelty yhteisten teknologia-aloitteiden ohjeellinen luettelo. Lisää yhteisiä
teknologia-aloitteita voidaan nimetä edellä esitettyjen kriteerien pohjalta, ja niitä voidaan ehdottaa
seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.
Koordinointi suhteessa muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin
Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-Net-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista
yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla).
Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä puiteohjelman
toimien ja valtioiden välisten rakenteiden, kuten EUREKAn, EIROforumin tai COSTin, puitteissa
toteutettujen toimien välillä. COSTin hallinto- ja koordinointitoimiin annetaan rahoitustukea, jotta
COSTin avulla voidaan jatkossakin edistää kansallista rahoitusta saavien tutkimusryhmien välistä
yhteydenpitoa ja työn koordinointia.
Jos toiminta koskee ainoastaan yhtä aihealuetta, sen tuki toteutetaan kiinteänä osana kyseisen
aihealueen toimia. Jos taas toiminta kattaa horisontaalisesti useita aihealueita tai ei suoranaisesti
liity kymmeneen aihealueeseen, niitä tuetaan yhteisesti kaikilla asianomaisilla aihealueilla.1
Jos toiminta kuuluu jonkin toisen seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavan erityisohjelman
alaan, sitä tuetaan kyseisestä erityisohjelmasta.
1
        Tähän saattaisi sisältyä metrologian alan ohjelmien mahdollinen yhteinen täytäntöönpano.
 ---pagebreak--- L 400/114          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
ERA-Net-järjestelmän avulla kehitetään ja lisätään kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien
koordinointia:
–         luomalla julkisrahoitteisia tutkimusohjelmia toteuttaville toimijoille puitteet toimien
          koordinoinnin tehostamiselle; tähän sisältyy tuki uusien ERA-Net-verkostojen luomiselle
          sekä jo olemassa olevien ERA-Net-verkostojen toiminnan laajentamiselle ja
          syventämiselle, joka voi tapahtua esimerkiksi laajentamalla niiden kumppanuuspohjaa sekä
          avaamalla vastavuoroisesti niiden ohjelmia. Tarvittaessa ERA-Net-verkostoja voitaisiin
          käyttää Euroopan alueiden välisessä ja jäsenvaltioiden välisessä ohjelmakoordinoinnissa,
          jotta niiden yhteistyö laajamittaisissa aloitteissa olisi mahdollista;
–         antamalla rajoitetuissa tapauksissa yhteisön lisärahoitusta niille osallistujille, jotka
          yhdistävät resurssejaan kansallisten ja alueellisten ohjelmiensa välisiä yhteisiä
          ehdotuspyyntöjä varten ("ERA-Net-Plus").
Yhteisön osallistuminen yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin
perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla on erityisen tärkeää laajamittaisessa eurooppalaisessa
yhteistyössä, jota jäsenvaltiot, joilla on yhteisiä tarpeita ja/tai intressejä, toteuttavat eri
kokoonpanoissa ("vaihteleva geometria"). Tarkoin määritellyissä tapauksissa 169 artiklan nojalla
toteutettavia toimia – joihin voi liittyä yhteistyötä valtioiden välisten ohjelmien kanssa –
käynnistetään aloilla, jotka määritetään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa soveltaen
seitsemännestä puiteohjelmasta tehdyssä päätöksessä määriteltyjä perusteita.
Liitteessä IV olevassa kuvauksessa on määritelty ohjeellinen luettelo aloitteista, jotka voidaan
toteuttaa kansallisten tutkimusohjelmien yhteistoteutuksena. Näistä voidaan tehdä erillinen päätös
EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. Lisää toimia voidaan nimetä ja ehdottaa
seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/115
Kansainvälinen yhteistyö
Kansainvälisillä yhteistyötoimilla, joista saadaan eurooppalaista lisäarvoa ja jotka ovat kaikkien
osapuolten etujen mukaisia, tuetaan yhteisön kansainvälistä tiede- ja teknologiapolitiikkaa, jolla on
kaksi toisiinsa sidoksissa olevaa tavoitetta:
–         tukea ja edistää Euroopan kilpailukykyä muodostamalla strategisia tieteen ja teknologian
          alan tutkimuskumppanuuksia kolmansien maiden, niin pitkälle teollistuneiden talouksien
          kuin nousevienkin talouksien, kanssa ja mobilisoimalla kolmansien maiden parhaat tutkijat
          työskentelemään Euroopassa ja Euroopan kanssa yhteistyössä;
–         tarkastella kolmansia maita koskevia tai luonteeltaan maailmanlaajuisia erityisongelmia
          yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn pohjalta.
Yhteisön kansainvälisessä tiedeyhteistyössä painotetaan ja kehitetään yhteistyötä, jossa voidaan
luoda, jakaa ja käyttää hyväksi tietämystä tasa-arvoisten tutkimuskumppanuuksien avulla.
Yhteistyössä otetaan huomioon kumppanuusmaiden kansainvälinen, kansallinen, alueellinen ja
sosioekonominen tilanne sekä osaamisperusta. Strategiana on edistää EU:n kilpailukykyä ja koko
maapallon kestävää kehitystä muodostamalla EU:n ja kolmansien maiden kahdenvälisiä, alueellisia
ja maailmanlaajuisia kumppanuuksia, jotka ovat kummankin osapuolen edun mukaisia ja tuovat
molemmille hyötyä. Tätä silmällä pitäen EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana olisi
lujitettava myös toteuttamalla monenvälisiä kansainvälisiä tutkimusohjelmia. Tuettavat
kansainväliset yhteistyötoimet kytketään yleispoliittisiin kysymyksiin, jotta niiden avulla voitaisiin
edistää maapallon kestävää kehitystä ja sen puitteissa EU:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä,
eurooppalaisten arvojen esille tuomista, kilpailukykyä, sosioekonomista kehitystä,
ympäristönsuojelua ja hyvinvointia.
 ---pagebreak--- L 400/116         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
Kansainvälistä yhteistyötä toteutetaan tämän erityisohjelman kullakin yksittäisellä aihealueella sekä
aihealueiden rajojen yli seuraavin tavoin:
• Kaikkien kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden sekä teollistuneiden maiden1 tutkijoiden ja
   tutkimuslaitosten laaja osallistuminen kaikilla aihealueilla – "turvallisuus"
   -aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat
   asianmukaiset rajoitukset, jotka koskevat kaikkia muita kolmansia maita paitsi assosiaatiomaita.
   Lisäksi kolmansien maiden osallistujia kannustetaan ponnekkaasti osallistumaan molempien
   osapuolten kannalta tärkeillä aloilla.
• Kullakin aihealueella toteutetaan erityisiä yhteistyötoimia kohdennetusti kolmansien maiden
   kanssa siinä tapauksessa, että molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään yhteistyötä
   tietyissä aiheissa, jotka valitaan kolmansien maiden tieteellisen ja teknologisen tason ja tarpeiden
   perusteella. Erityistarpeiden ja painopistealueiden määritys sidotaan kiinteästi EU:n ja
   asianomaisten maiden tai maaryhmien välisiin kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin sekä eri
   alueiden monenväliseen ja kahdenväliseen vuoropuheluun. Painopisteet määritetään kunkin
   alueen tai maan erityisten tarpeiden, mahdollisuuksien ja taloudellisen kehityksen tason
   perusteella.
Tätä varten laaditaan kansainvälisen yhteistyön strategia ja toteutussuunnitelma, jossa määritetään
aihealuekohtaisia ja aihealueiden rajat ylittäviä kohdennettuja toimia. Toimien aihealueita voivat
olla esimerkiksi terveys, maatalous, puhtaanapito, vesihuolto, elintarvikevarmuus, sosiaalinen
yhteenkuuluvuus, energia, ympäristö, kalastus, vesiviljely ja luonnonvarat, kestävä talouspolitiikka
sekä tieto- ja viestintäteknologia.
1
        Maat määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/117
Nämä kohdennetut toimet ovat yhteisön ja kyseisten maiden yhteistyön ensisijaisia
toteutusvälineitä. Niiden tavoitteena on erityisesti parantaa ehdokasmaiden, EU:n naapurimaiden,
kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden tutkimus- ja yhteistyövalmiuksia. Toimista toteutetaan
kohdennetut ehdotuspyynnöt. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että asianomaiset kolmannet
maat ja erityisesti kehitysmaat pääsevät mukaan toimiin.
Toimet toteutetaan koordinoidusti "Ihmiset"- ja "Valmiudet"-erityisohjelmien kansainvälisten
yhteistyötoimien kanssa. Puiteohjelman kansainvälisen yhteistyön kokonaisstrategia tukee tätä
toimintaa.
                                           AIHEALUEET
1.        Terveys
Tavoite
Tavoitteena on parantaa Euroopan kansalaisten terveyttä ja kohentaa terveyteen liittyvillä aloilla
toimivien eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja tehostaa niiden innovointikykyä. Samalla on
määrä tutkia maailmanlaajuisia terveyskysymyksiä, kuten uusia epidemioita. Painopisteinä ovat
translaatiotutkimus (eli peruslöydösten muuntaminen kliinisiksi sovelluksiksi, koetulosten
tieteellinen validointi mukaan luettuna), uusien hoitojen, terveyden edistämisen menetelmien,
ennaltaehkäisymenetelmien, myös lasten terveyden ja terveen ikääntymisen edistäminen,
diagnoosimenetelmien ja lääketieteellisten tekniikoiden kehittäminen ja validointi sekä kestävät ja
tehokkaat terveydenhuoltojärjestelmät.
 ---pagebreak--- L 400/118         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Lähestymistapa
Tämän aihealueen tutkimus lisää tietämystä siitä, miten voidaan tehokkaammin edistää terveyttä,
vähentää terveyseroja Euroopassa, ehkäistä ennalta ja hoitaa merkittäviä sairauksia ja tarjota
terveydenhuoltopalveluja. Biolääketieteellinen perustutkimus kuuluu olennaisena osana tähän
aihealueeseen, ja monitieteinen lähestymistapa on erityisen tärkeä terveyden aihealueella.
Tämän aihealueen tutkimus tukee mittavan genomisen, epidemiologisen, biologisen ja bioteknisen
tietomäärän yhdistämistä ja keskeisten teknologioiden kehittämistä terveyteen liittyvillä aloilla
tietämyksen ja valmiuksien kehittämiseksi interventioita varten. Sen on määrä johtaa terveyteen
liittyvään translaatiotutkimukseen, jota tarvitaan, jotta biolääketieteellisestä tutkimuksesta olisi
käytännön hyötyä ja jotta se parantaisi elämänlaatua. Sen ansiosta Eurooppa voi osallistua
tehokkaammin kansainvälisiin toimiin, joilla torjutaan maailmanlaajuisesti merkittäviä sairauksia.
Näistä on esimerkkinä meneillään oleva Euroopan ja kehitysmaiden välinen kliinisten tutkimusten
yhteistyökumppanuus EDCTP (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership),
joka on hi-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävä ohjelma (169 artikla)1.
Aihealueen toimet tukevat terveyspolitiikan viitoittamaa tutkimusta Euroopan tasolla ja erityisesti
kansallisten tietokantojen mallien, järjestelmien ja tietojen keskinäistä vertailua. Asiaankuuluvien
tietokantojen verkostointi on erityisen tärkeää tässä yhteydessä.
1
        Tarvittaessa voidaan tukea myös muita uusia tärkeitä kansallisten tutkimusohjelmien
        koordinointiin liittyviä aloitteita.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/119
Tämän aihealueen tutkimus parantaa Euroopan kilpailukykyä terveydenhoidon bioteknologian ja
lääketieteellisen teknologian aloilla, joilla pk-yritykset ovat merkittävimpiä talousvetureita, sekä
farmaseuttisessa teollisuudessa. Sen yhteydessä voidaan tukea myös innovatiivisia lääkkeitä
käsittelevää eurooppalaista teknologiayhteisöä1, jonka pyrkimyksenä on poistaa lääkekehitystä
hidastavia tutkimuksen pullonkauloja. Erityistä huomiota kiinnitetään tutkimustoimien ja niiden
tulosten hyödyntämisen välisen kuilun kaventamiseen tukemalla lääkkeen tehon osoittamista
kliinisissä tutkimuksissa (proof of concept) ja kliinistä validointia. Tutkimus edistää myös normien
ja standardien kehittämistä uusille kehittyneille hoidoille (esim. regeneratiiviselle hoidolle). Nämä
normit ja standardit auttavat EU:n teollisuutta vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun.
Eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin maailmanlaajuisesti johtava asema vaihtoehtoisten
testausmenetelmien ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien alalla olisi
varmistettava.
Tutkimukseen liittyvät sukupuolinäkökohdat otetaan hankkeissa asianmukaisesti huomioon2.
Erityistä huomiota kiinnitetään tutkimustuloksista tiedottamiseen ja kansalaisyhteiskunnan,
erityisesti potilasryhmien, kanssa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa käytävään vuoropuheluun
biolääketieteen ja genetiikan tutkimuksen mukanaan tuomasta uudesta kehityksestä. Lisäksi
huolehditaan tutkimustulosten laajasta levityksestä ja käytöstä.
1
         Muiden eurooppalaisten tutkimusyhteisöjen strategisia tutkimuslinjauksia voidaan tukea, jos
         niillä on erityistä merkitystä terveyteen liittyvillä aloilla.
2
         Sairauksien riskitekijät, biologiset mekanismit, syyt, kliiniset oireet, seuraukset ja hoito ovat
         usein erilaisia naisilla ja miehillä. Tämän vuoksi kaikissa tällä aihealueella rahoitettavissa
         toimissa on otettava tutkimussuunnitelmissa, menetelmissä ja tulosten analysoinnissa
         huomioon tällaisten erojen mahdollisuus.
 ---pagebreak--- L 400/120         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Strategisesti tärkeisiin kysymyksiin eli lasten terveyteen1 ja ikääntyvän väestön terveyteen
kiinnitetään erityistä huomiota, ja ne on otettava tarvittaessa huomioon kaikissa tämän aihealueen
toimissa. Tähän liittyvät painopisteet esitetään työohjelmassa. Toiminta tulee käsittämään myös
muita monitieteisiä tutkimusaloja. Tällä tavoin voidaan taata näkyvä ja johdonmukainen
lähestymistapa näihin kysymyksiin ja samalla välttää päällekkäisyydet.
Eettiset, oikeudelliset ja sosioekonomiset kysymykset otetaan huomioon kunkin seuraavan toimen
yhteydessä.2
Toimet
• Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja lääketieteelliset teknologiat ihmisen terveyden
   hoitoon
Tavoitteena on kehittää ja validoida tarvittavia välineitä ja tekniikoita, jotka mahdollistavat uuden
osaamisen luomisen ja muuntamisen käytännön sovelluksiksi terveyden ja lääketieteen alalla.
–         Suurikapasiteettinen tutkimus. Tavoitteena on vauhdittaa tutkimusta, jolla pyritään
          kehittämään uusia modernin biologian, myös genomiikan perustutkimuksen,
          tutkimusvälineitä, joiden avulla voidaan tehostaa merkittävästi tietojen tuottamista ja
          parantaa tietojen ja näytteiden (biopankkien) standardointia, hankintaa ja analyysiä.
          Painopiste on seuraavien osa-alueiden uusissa tekniikoissa: sekvensointi, geenien
          ilmentyminen, genotyyppaus ja fenotyyppaus, rakenne- ja funktionaalinen genomiikka,
          bioinformatiikka ja systeemibiologia sekä muut "omiikat".
1
        Erityisesti tuetaan spesifisiä kliinisiä tutkimuksia, joiden tarkoituksena on tuottaa näyttöä
        patenttisuojaamattomien tuotteiden asianmukaisesta, käyttöaiheesta poikkeavasta käytöstä
        lapsiväestön hoidossa.
2
        Eettisiä, oikeudellisia ja sosioekonomisia kysymyksiä koskevaa spesifistä tutkimusta
        tehdään "Yhteistyö"-erityisohjelman aihealueella "Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä
        humanistiset tieteet" samoin kuin "Valmiudet"-erityisohjelman puitteissa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/121
–         Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät. Tavoitteena on kehittää visualisointi-,
          kuvantamis-, havaitsemis- ja analyysimenetelmiä ja -tekniikoita biolääketieteen
          tutkimukseen, sairauksien ennustamiseen, diagnosointiin, seurantaan ja prognostisointiin
          sekä hoitointerventioiden tukemiseen ja ohjaukseen. Keskeisellä sijalla on
          tieteidenvälisyys muun muassa seuraavien alojen välillä: solu- ja molekyylibiologia,
          fysiologia, genetiikka, fysiikka, kemia, biolääketieteellinen teknologia, nanoteknologia,
          mikrojärjestelmät, laitteet ja tietoteknologiat. Erityisesti painotetaan ei-invasiivisia tai
          mahdollisimman vähän invasiivisia menetelmiä sekä kvantitatiivisia menetelmiä ja
          laadunvarmistusnäkökohtia.
–         Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen. Tavoitteena on
          kehittää ja validoida parametreja, välineitä, menetelmiä ja standardeja, joita tarvitaan
          uusien tai parannettujen turvallisten ja tehokkaiden biolääkkeiden saattamiseksi potilaiden
          käyttöön1. Painopisteitä ovat muun muassa farmakogenomiikka, biologisten
          merkkiaineiden yksilöinti ja validointi, kohdentamiseen ja annosteluun liittyvät
          lähestymistavat sekä menetelmät ja mallit in silico, in vitro (mukaan luettuina eläinkokeille
          vaihtoehtoiset menetelmät) ja in vivo.2
–         Innovatiiviset hoitomenetelmät ja -interventiot. Tavoitteena on tutkia sellaisia kehittyneitä
          hoitomenetelmiä ja -teknologioita, joilla on laajoja potentiaalisia käyttömahdollisuuksia,
          sekä vakiinnuttaa ne ja varmistaa niiden edelleen kehittäminen. Painopisteinä ovat geeni-
          ja soluhoito, regeneratiivinen hoito, transplantaatio, immuunihoito ja rokotteet sekä muut
          lääkkeet. Lisäksi tarkastellaan näihin liittyviä tekniikoita, kuten kehittyneitä
          täsmäannostelujärjestelmiä, kehittyneitä implantteja ja proteeseja sekä ei-invasiivisia tai
          mahdollisimman vähän invasiivisia teknologia-avusteisia interventioita.
1
        Tavanomaisten lääkkeiden (farmaseuttiset valmisteet, mukaan luettuina bioteknologisesti
        tuotetut farmaseuttiset valmisteet) osalta näitä kysymyksiä voitaisiin tarkastella
        innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen yhteydessä.
2
        Vaihtoehtoja eläinten käytön korvaamiseksi, kehittämiseksi ja vähentämiseksi
        biolääketieteen tutkimuksen yhteydessä.
 ---pagebreak--- L 400/122          FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
• Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus
Tavoitteena on parantaa tietämystä normaalin terveyden ja erityisten sairauksien perustana olevista
biologisista prosesseista ja mekanismeista, muuntaa tämä tietämys kliinisiksi sovelluksiksi,
sairauksien hallinta ja hoito mukaan lukien, ja varmistaa, että jatkotutkimusta ohjaa kliininen (myös
epidemiologinen) tietämys.
–         Biologisen tiedon ja prosessien integrointi: laajamittainen tiedon kokoaminen,
          systeemibiologia
          • Laajamittainen tiedon kokoaminen. Tavoitteena on käyttää suurikapasiteettisia
             tekniikoita tiedon tuottamiseksi, jotta voidaan selvittää geenien ja geenituotteiden
             toimintaa ja niiden vuorovaikutusta monimutkaisissa verkoissa merkittävissä
             biologisissa prosesseissa. Painopisteitä ovat genomiikka, proteomiikka, "RNA-
             omiikka", populaatiogenetiikka sekä vertaileva, funktionaalinen ja rakennegenomiikka.
          • Systeemibiologia. Painopistealueena on monitieteinen tutkimus, jossa integroidaan suuri
             määrä biologista tietoa ja kehitetään ja sovelletaan systeemibiologian menetelmiä
             pyrkimyksenä selventää ja mallintaa kaikissa olennaisissa organismeissa ja kaikilla
             järjestäytymisen tasoilla ilmeneviä biologisia prosesseja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/123
–        Aivojen ja aivosairauksien, ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus
          • Aivot ja aivosairaudet. Tavoitteena on ymmärtää paremmin aivojen kokonaisrakennetta
            ja dynamiikkaa, tutkia aivosairauksia tietyt ikään liittyvät sairaudet, kuten dementia ja
            Parkinsonin tauti, mukaan lukien ja etsiä uusia hoitomuotoja. Erityisesti pyritään
            muodostamaan kokonaiskuva aivoista tutkimalla aivotoimintoja molekyylitasolta aina
            kognitioon asti, mukaan luettuina neuroinformatiikka ja aivotoiminnan häiriöt
            synaptisesta häiriöstä neurodegeneraatioon. Tutkimuksessa tarkastellaan neurologisia
            sairauksia ja mielen sairauksia ja mielenterveyshäiriöitä sekä niiden regeneratiivista ja
            korjaavaa hoitoa.
          • Ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus. Tavoitteena on laajaa menetelmien ja
            välineiden kirjoa käyttämällä ymmärtää paremmin elinikäisen kehityksen ja terveen
            ikääntymisen prosessia. Painopisteenä on ihmis- ja mallijärjestelmien tutkimus, mukaan
            luettuina ympäristöön, geeniperintöön, käyttäytymiseen ja sukupuoleen liittyvät
            vuorovaikutukset.
–        Merkittävien tartuntatautien translaatiotutkimus: merkittävien kansanterveysuhkien
         torjunta
          • Mikrobilääkeresistenssi, myös sienipatogeenien osalta. Ensisijaisena tavoitteena on
            yhdistää resistenssin molekyylimekanismeihin, mikrobiekologiaan ja isännän ja
            taudinaiheuttajan väliseen vuorovaikutukseen kohdistuva perustutkimus ja kliininen
            tutkimus, jotta voidaan kehittää uusia keinoja vähentää monilääkeresistenttien
            infektioiden ilmenemistä ja leviämistä.
 ---pagebreak--- L 400/124         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
          • Hi-virus/aids, malaria ja tuberkuloosi. Tarkoituksena on ennen kaikkea kehittää uusia
             hoitoja, diagnoosimenetelmiä, ehkäiseviä välineitä, kuten rokotteita, ja kemiallisen
             kulkeutumisen ehkäisykeinoja, kuten hi-virusta tuhoavia mikrobisidejä.
             Tutkimustoimien tavoitteena on torjua näitä kolmea sairautta maailmanlaajuisesti ja
             tarkastella myös näiden kolmen sairauden ja hepatiitin erityisesti Eurooppaa koskevia
             näkökohtia. Tutkimuksessa painotetaan prekliinistä ja varhaisvaiheen kliinistä
             tutkimusta. Tarvittavilta osin (esim. hiv-/aidsrokotteet) toimitaan yhteistyössä
             maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa.
          • Mahdolliset uudet ja uudelleen leviävät epidemiat. Painopisteenä on sellaisten uusien
             patogeenien torjunta, jotka voivat johtaa pandemiaan, mukaan luettuina zoonoosit
             (esim. SARS ja erittäin patogeeninen influenssa). Tarvittaessa on tarkoitus käynnistää
             nopeasti tutkimusyhteistyötä, jolla joudutetaan uusien diagnoosimenetelmien,
             lääkkeiden ja rokotteiden kehittämistä tartuntatautien ehkäisyä, hoitoa ja niihin liittyvien
             hätätilanteiden hallintaa varten.
–         Muiden merkittävien sairauksien translaatiotutkimus1
          • Syöpä. Painopisteinä ovat sairauden etiologia, uudet lääkkeet ja hoidot,
             ennaltaehkäisyssä, varhaisessa diagnoosissa ja hoidossa käytettävien lääkkeiden
             vaikutuskohteiden ja biologisten merkkiaineiden yksilöinti ja validointi sekä
             ennaltaehkäisevien prognoosi-, diagnoosi- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuuden
             arviointi.
1
        Palliatiivisen lääketieteen näkökohdat ja vaikuttavien aineiden käyttö otetaan huomioon.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                     Euroopan unionin virallinen lehti                    L 400/125
          • Sydän- ja verisuonisairaudet. Painopisteenä on sydän- ja verisuonisairauksien
             diagnosointi, ennaltaehkäisy, hoito ja seuranta (mukaan luettuna aivohalvauksen
             verisuoniperäiset tekijät) käyttäen laajoja tieteidenvälisiä lähestymistapoja.
          • Diabetes ja lihavuus. Diabeteksen tutkimuksessa painopisteenä ovat diabeteksen eri
             tyyppien etiologia ja niiden ehkäisy ja hoito. Lihavuuden tutkimuksessa painopisteessä
             ovat monitieteiset lähestymistavat, joissa yhdistyvät genetiikka, elämäntapojen tutkimus
             ja epidemiologia. Sekä diabeteksen että lihavuuden osalta kiinnitetään erityistä
             huomiota nuoruusiän sairauksiin ja lapsuuden aikana vaikuttaviin tekijöihin.
          • Harvinaissairaudet. Painopisteenä ovat harvinaissairauksien luonnollista kehitystä
             koskevat Euroopan laajuiset tutkimukset, patofysiologia sekä ennaltaehkäisy-,
             diagnoosi- ja hoitotoimenpiteiden kehittäminen. Tämä osa-alue käsittää yleisten
             sairauksien harvinaiset Mendelin lakien mukaiset fenotyypit.
          • Muut krooniset sairaudet. Painopisteenä ovat ei-tappavat sairaudet, joilla on merkittävä
             vaikutus elämänlaatuun vanhuusiässä, kuten toiminta- ja aistirajoitteet ja muut krooniset
             sairaudet (esim. artriitti, reumasairaudet ja lihas- ja tukielinsairaudet sekä
             hengityselinten sairaudet, mukaan luettuina allergioiden aiheuttamat sairaudet).
• Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi
Tämän toimen tavoitteena on luoda tarvittava perusta terveysjärjestelmiä koskevalle, tietoon
pohjautuvalle poliittiselle päätöksenteolle sekä entistä vaikuttavammille ja tehokkaammille
tieteelliseen näyttöön perustuville terveyden edistämisen, sairauksien ennaltaehkäisyn,
diagnosoinnin ja hoidon strategioille.
 ---pagebreak--- L 400/126         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi. Tähän kuuluu myös
          lääkkeiden käytön parantaminen ja käyttäytymisinterventioiden, organisatoristen
          toimenpiteiden sekä uusien lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen
          käyttö. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen, lääkkeiden haitalliset
          vaikutukset mukaan lukien: tavoitteena on parhaiden kliinisten käytäntöjen määrittäminen,
          päätöksenteon ymmärtäminen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja
          erikoissairaanhoidossa sekä näyttöön perustuvan hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen
          tähtäävien sovellusten edistäminen. Painopisteinä ovat strategioita koskeva
          vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteiden, myös lääkehoidon, tieteellisesti tutkittujen
          täydentävien ja vaihtoehtoisten lääkkeiden ja uusien lääketieteellisten teknologioiden,
          tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääkemääräysstrategiat, tietyt lääketurvatoiminnasta
          saadun näytön näkökohdat, potilaiden erityispiirteet (esim. perinnöllinen alttius, ikä,
          sukupuoli ja hoitoihin sitoutuminen) ja kustannushyödyt.
–         Terveydenhoitojärjestelmien laatu, tehokkuus ja solidaarisuus, mukaan luettuina
          muutosvaiheen terveydenhuoltojärjestelmät. Tavoitteena on, että maat voisivat oppia
          muissa terveydenhuoltojärjestelmissä saaduista kokemuksista ja niiden kestävyydestä.
          Tässä yhteydessä otetaan huomioon kansallisten olosuhteiden ja väestön erityispiirteiden
          merkitys (ikääntymisaste, liikkuvuus, maahanmuutto, koulutus, sosioekonominen asema,
          muuttuvat työolot jne.) Painopisteinä ovat terveydenhuoltojärjestelmien organisaatioon,
          talouteen ja sääntelyyn liittyvät seikat (eri interventioiden kustannusten, tehokkuuden ja
          hyötyjen arviointi, myös potilasturvallisuuden kannalta) sekä terveydenhuoltojärjestelmien
          toteutus ja tulokset tehokkuuden, suorituskyvyn ja tasapuolisuuden kannalta tarkasteltuina
          (heikossa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina). Erityistä huomiota kiinnitetään
          investointikysymyksiin ja henkilöresursseihin, myös kotihoidon järjestelmiin. Ikääntyvän
          väestön itsenäisyyttä, elämänlaatua ja liikkuvuutta on myös määrä tarkastella.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/127
–         Tehokkaampi terveyden edistäminen ja sairauksien ennaltaehkäisy. Tavoitteena on tuottaa
          näyttöä, jonka pohjalta voidaan optimoida elämäntapoihin sekä työ- ja elinolosuhteisiin
          liittyvät julkisen terveydenhuollon toimenpiteet eri tasoilla ja eri yhteyksissä.
          Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustatekijät ja niiden vuorovaikutus sekä yksilö-
          että yhteisötasolla (esim. ruokavalio, stressi, tupakan, alkoholin ja muiden aineiden käyttö,
          liikunta, kulttuuritekijät, sosioekonomiset tekijät ja ympäristötekijät). Erityisesti
          tarkastellaan elinikäistä mielenterveyttä.
Kansainvälinen yhteistyö
Kansainvälinen yhteistyö on olennainen osa aihealuetta. Sillä on erityinen merkitys
maailmanlaajuisiin terveysongelmiin, kuten mikrobilääkeresistenssiin, hi-virukseen/aidsiin,
malariaan, tuberkuloosiin, laiminlyötyihin sairauksiin ja ilmeneviin pandemioihin, liittyvillä osa-
alueilla. Toimintaan voi sisältyä myös painopisteiden määrittelyä kansainvälisissä aloitteissa, joihin
kuuluu aids-rokotteen tutkimukseen ja kehittämiseen tähtäävä Global HIV Vaccine Enterprise. Jos
kliinisiä tutkimuksia koskeva pitkän aikavälin kestävä kumppanuus vakiinnutetaan Euroopan ja
kehitysmaiden välillä ja jos osallistujamaiden kansalliset ohjelmat tai toimet sisällytetään
ohjelmaan, Euroopan ja kehitysmaiden välisen kliinisten tutkimusten yhteistyöohjelman (EDCTP)
tukemista voidaan jatkaa ohjelman saavutusten ja tulevien tarpeiden pohjalta1. EDCTP-ohjelma
keskittyy edelleen pitkälle vietyyn kliiniseen testaukseen uusien rokotteiden, mikrobisidien ja
lääkkeiden kehittämiseksi näihin kolmeen sairauteen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Tätä varten
työohjelmassa voidaan määrätä yhteisön rahoitusosuudesta EDCTP:n eurooppalaiseen
taloudelliseen etuyhtymään ohjelman toteuttamiseksi. Komission on hyväksyttävä yhteisön
rahoitusosuus ja sen uudelleen kohdentaminen.
1
        Komissio tekee arvioinnin EDCTP:stä.
 ---pagebreak--- L 400/128          FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                    30.12.2006
Erityisiä yhteistyötoimia toteutetaan osa-alueilla, jotka on määritelty EU:n ulkopuolisten maiden tai
alueiden kanssa kahdenvälisissä vuoropuheluissa, kansainvälisillä foorumeilla tai vuosituhannen
kehitystavoitteiden yhteydessä. Kumppanuuksien yhteydessä paikallisiin tarpeisiin mukautettuja
painopistealueita voivat olla esimerkiksi seuraavat: terveyspolitiikan tutkimus,
terveydenhuoltojärjestelmien ja -palvelujen tutkimus, äidin ja lapsen terveys, lisääntymisterveys,
vähälle huomiolle jääneiden tartuntatautien hallinta ja valvonta sekä ilmenevät ennakoimattomat
politiikkaan liittyvät tarpeet kyseisillä alueilla.
HFSPO:n (Human Frontier Science Programme Organisation)1 vuosijäsenmaksu suoritetaan "Tieto-
ja viestintäteknologiat" -aihealueen kanssa yhteisenä rahoitusosuutena. Tätä kautta ne EU:n
jäsenvaltiot, jotka eivät ole G8-maita, voivat hyötyä täysimääräisesti HFSP-ohjelmasta, ja
eurooppalaiselle tutkimukselle saadaan enemmän näkyvyyttä.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Yllättäviin tarpeisiin liittyvän tutkimuksen perustana ovat ilmenevien tarpeiden mukaan
toteutettavat kohdennetut toimet. Tutkimus koordinoidaan muiden aihealueiden tutkimuksen kanssa
laajasti ja monialaisesti. Politiikkaan liittyviin ennakoimattomiin tarpeisiin kohdistuva tutkimus voi
puolestaan koskea esimerkiksi elin- ja työoloja, terveysvaikutusten arviointia, riskinarviointia,
tilastollisia indikaattoreja, hallintoa ja viestintää julkisen terveydenhuollon piirissä sekä
kansainvälisten terveyssopimusten velvoitteita, mukaan luettuina tupakoinnin torjuntaa koskeva
puitesopimus2 ja Kansainvälinen terveyssäännöstö (International Health Regulations)3.
Tutkimuksella täydennetään edellä kuvattua terveyspolitiikan viitoittamaa tutkimusta.
1
         Euroopan yhteisö on HFSPO:n jäsen, ja se on rahoittanut HFSP-ohjelmaa edellisissä
         puiteohjelmissa.
2
         Tupakoinnin torjuntaa koskeva puitesopimus, 2004/513/EY.
3
         Kansainvälinen terveyssäännöstö 2005 – Maailman terveysjärjestön 58. yleiskokouksen
         päätöslauselma 58.3, 23.5.2005.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                           L 400/129
2.        Elintarvikkeet, maatalous, kalatalous ja bioteknologia
Tavoite
Tavoitteena on saada aikaan eurooppalainen tietopohjainen biotalous1 luomalla puitteet sille, että
tiede- ja yritysmaailma ja muut sidosryhmät voivat yhteistyössä hyödyntää uusia ja yllättäviä
mahdollisuuksia tutkimukseen, jolla vastataan yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyviin
haasteisiin. Näitä haasteita ovat: kasvava vaatimus turvallisemmista, terveellisemmistä ja
laadukkaammista elintarvikkeista ja uusiutuvien biologisten resurssien kestävästä käytöstä ja
tuotannosta, eläinkulkutautien ja zoonoosien sekä elintarvikkeisiin liittyvien sairauksien lisääntynyt
riski, maatalous-, vesiviljely- ja kalataloustuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat uhat,
kasvava vaatimus laadukkaammista elintarvikkeista, joiden tuotannossa otetaan huomioon eläinten
hyvinvointi ja maaseutu- ja rannikkoaluenäkökohdat, sekä erityisruokavaliota tarvitsevien
kuluttajien huomioon ottaminen.
1
        Käsite "biotalous" käsittää kaikki alat ja taloussektorit, jota tuottavat, hallinnoivat ja
        hyödyntävät biologisia resursseja (sekä niihin liittyvät palvelu-, jakelu- ja kuluttajasektorit),
        kuten maatalous, elintarvikeala, kalatalous ja metsätalous.
 ---pagebreak--- L 400/130          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Lähestymistapa
Tähän aihealueeseen kuuluva tutkimus lujittaa tietopohjaa, tuottaa innovaatioita ja tarjoaa tukea
politiikalle, jolla rakennetaan ja kehitetään eurooppalaista tietopohjaista biotaloutta. Tutkimuksessa
keskitytään biologisten resurssien kestävään hoitoon, tuotantoon ja käyttöön, erityisesti
soveltamalla biotieteitä ja bioteknologiaa ja hyödyntämällä mahdollisuuksia, joita saadaan näiden
lähentymisestä muihin teknologioihin. Tavoitteena on, että Euroopan maatalous, kalatalous,
vesiviljelyala, rehutuotanto- ja elintarvikeala1, terveydenhoitoala, metsäperustainen teollisuus sekä
näihin liittyvät alat voivat tuottaa uusia, turvallisempia, kohtuuhintaisia, ekotehokkaita ja
kilpailukykyisiä tuotteita. Tutkimus antaa merkittävää tukea yhteisön politiikan ja lainsäädännön
täytäntöönpanolle ja muotoilulle. Tarkastelun tai tuen kohteena ovat erityisesti yhteinen
maatalouspolitiikka, maatalous- ja kauppakysymykset, muuntogeenisiin organismeihin liittyvät
turvallisuusnäkökohdat, elintarvikelainsäädäntö, yhteisön kasvinterveyslainsäädäntö, eläinten
terveyttä koskeva yhteisön politiikka sekä eläinten hyvinvointia ja tautien valvontaa koskevat
normit, ympäristö ja biologinen monimuotoisuus, Euroopan metsästrategia sekä yhteinen
kalastuspolitiikka, jonka tavoitteena on kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys sekä kala- ja
äyriäistuotteiden turvallisuus. Tutkimuksella pyritään myös luomaan uusia ja kehittämään jo
käytössä olevia indikaattoreja, jotka tukevat näiden politiikkojen analysointia, kehittämistä ja
seurantaa.
Ottaen huomioon maatalouden monimuotoinen rooli tutkimuksella tuetaan maaseudun
elinkeinoelämää ja mahdollisuuksia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.
1
        Käsittää myös kalat ja äyriäiset.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/131
Erityisesti elintarviketeollisuus, joka muodostuu 90-prosenttisesti pk-yrityksistä, hyötyy monista
tutkimustoimista, muun muassa kohdennetusta tulosten levityksestä ja teknologiansiirrosta. Tämä
koskee erityisesti kehittyneiden ekotehokkaiden tekniikoiden, menetelmien ja prosessien
integrointia ja käyttöönottoa sekä normien kehittämistä. Biotieteiden, nanoteknologian ja tieto- ja
viestintäteknologioiden aloilla toimivien huipputekniikan uusyritysten odotetaan olevan
merkittävässä asemassa kasvinjalostuksen, viljelykasvien parantamisen, kasvinsuojelun,
elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun varmistamiseen käytettävien kehittyneiden havaitsemis- ja
seurantatekniikoiden sekä uusien teollisten bioprosessien aloilla.
Useat eurooppalaiset teknologiayhteisöt, joiden aloina ovat kasvigenomiikka ja bioteknologia,
metsätalous ja -teollisuus, eläinterveys, tuotantoeläinten jalostus, elintarvikkeet, vesiviljely ja
teollinen bioteknologia, voivat osallistua yhteisten tutkimusprioriteettien määrittämiseen tällä
aihealueella ja mahdollisten tulevien laajamittaisten toimien, kuten demonstrointihankkeiden,
yksilöintiin. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt voivat myös taata osaltaan kaikkien sidosryhmien
laajan osallistumisen ja integroinnin. Tarpeen mukaan toteutetaan kansallisten tutkimusohjelmien
koordinointia parantavia toimia tiiviissä yhteistyössä ERA-Net-hankkeiden, teknologiayhteisöjen ja
muiden toimijoiden (esim. maataloustutkimuksen pysyvän komitean ja tulevaisuudessa
mahdollisesti muodostettavan Euroopan meritutkimuksen koordinointirakenteen) kanssa.
Näissä toimissa otetaan tarvittaessa huomioon tieteellisen ja teknologisen kehittämisen
yhteiskunnalliset, eettiset, sukupuolisidonnaiset, oikeudelliset, ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja
laajemmat kulttuuriin liittyvät näkökohdat sekä potentiaaliset riskit ja vaikutukset (ennakointi).
 ---pagebreak--- L 400/132          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
Toimet
• Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito1
–         Kehitystä vauhdittava tutkimus, jonka kohteena ovat ne avaintekijät, jotka edistävät
          biologisten resurssien (mikro-organismien, kasvien ja eläinten) kestävää tuotantoa ja hoitoa
          pitkällä aikavälillä, mukaan luettuna biologisen monimuotoisuuden ja uusien bioaktiivisten
          molekyylien hyödyntäminen näissä biologisissa järjestelmissä. Tutkimus käsittää omiikka-
          teknologiat, kuten genomiikan, proteomiikan ja metabolomiikan, ja konvergoituvat
          teknologiat ja niiden integroinnin systeemibiologian lähestymistavoissa. Lisäksi siinä
          kehitetään perusvälineitä ja -teknologioita, mukaan luettuina bioinformatiikka ja tarvittavat
          tietokannat, sekä menetelmiä, joita käytetään lajikkeiden yksilöintiin lajiryhmissä.
–         Tutkimuksen tavoitteena on maatalouden, puutarhaviljelyn, metsätalouden, kalatalouden ja
          vesiviljelyn kestävyyden ja kilpailukyvyn parantaminen vähäisemmin
          ympäristövaikutuksin, suojaten samalla kuluttajien terveyttä ja ottaen huomioon
          ilmastonmuutos, kehittämällä uusia teknologioita, laitteita, seurantajärjestelmiä,
          uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelmiä, viljelyn hallintaa kasvinjalostuksen,
          kasvinterveystoimien ja optimoitujen tuotantojärjestelmien avulla, parantamalla
          kalatalouden hallinnan tieteellistä ja teknistä perustaa ja tutkimalla eri järjestelmien
          (maatalous ja metsätalous; kalatalous ja vesiviljely) välistä vuorovaikutusta koko
          ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa. Tähän kuuluu myös tutkimus, joka koskee
          alkuperäisten ekosysteemien säilyttämistä, biologisten torjunta-aineiden kehittämistä sekä
          biodiversiteetin mikrobiologista ulottuvuutta ja metagenomiikkaa.
1
        Luonnonvarojen kestävään hoitoon ja suojeluun liittyvää täydentävää tutkimusta sisältyy
        aihealueeseen "Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)". Muihin kestävää tuotantoa ja
        hoitoa tukeviin välineisiin ja teknologioihin kohdistuvaa tutkimusta toteutetaan
        asianomaisilla aihealueilla.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/133
          • Maaympäristöjen biologisten resurssien osalta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen
            tuotantopanokseen perustuvat (esim. torjunta-aineet ja lannoitteet) ja luonnonmukaiset
            tuotantojärjestelmät, resurssien hoidon parantaminen sekä uuselintarvikkeet ja uusrehut
            sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut), joiden osalta otetaan huomioon niiden
            koostumus, stressinsietokyky, ekologiset vaikutukset, ravinteiden ja veden
            hyväksikäytön tehokkuus ja arkkitehtuuri. Tätä tuetaan tutkimuksella, jonka kohteena
            ovat uusien kasvijärjestelmien ja -tuotteiden bioturvallisuus, rinnakkaiselo ja
            jäljitettävyys, ja jossa seurataan ja arvioidaan geneettisesti muunneltujen viljelykasvien
            vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen sekä tutkitaan mahdollisuutta saada
            niistä laajempaa hyötyä yhteiskunnalle.
          • Kasvinterveyttä ja viljelykasvien suojelua parannetaan tutkimalla ekologiaa,
            tuhoeläinbiologiaa, tauteja, tuhokasveja ja muita kasvinsuojelun kannalta
            merkityksellisiä uhkia, tukemalla tautien puhkeamisen valvontaa ja parantamalla
            kestävän tuhoeläinten ja -kasvien hallinnan välineitä ja tekniikoita. Maan
            hedelmällisyyden seurantaan, säilyttämiseen ja parantamiseen kehitetään entistä
            parempia menetelmiä.
          • Vesiympäristöjen biologisten resurssien osalta painopisteinä ovat viljeltyjen lajien
            olennaiset biologiset toiminnot, turvalliset ja ympäristömyötäiset tuotantojärjestelmät ja
            rehut sekä kalastusbiologia, monilajikalastuksen dynamiikka, kalastuksen ja
            meriekosysteemin välinen vuorovaikutus sekä laivastoperustaiset, alueelliset ja
            monivuotiset hoitojärjestelmät.
 ---pagebreak--- L 400/134         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
–         Eläinterveyden ja -tuotannon sekä eläinten hyvinvoinnin optimointi maataloudessa,
          kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa:
          • hyödyntämällä geenitietoutta, uusia jalostusmenetelmiä, lisäämällä ymmärrystä eläinten
             fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä;
          • parantamalla tietämystä tuhoeläimistä, loisista ja eläinten tartuntataudeista sekä muista
             elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvista uhista, myös
             zoonooseista, ja tehostamalla näiden tautien valvontaa.
          Lisäksi on määrä kehittää välineitä eläinten tartuntatautien seurantaa, ennaltaehkäisyä ja
          hallintaa varten toteuttamalla rokotteisiin ja diagnostiikkaan liittyvää tukevaa ja soveltavaa
          tutkimusta, tutkimalla jo tunnettujen tai ilmenevien tartunnanaiheuttajien ja muiden uhkien
          (mukaan luettuina tahalliset teot) ekologiaa sekä eri viljelyjärjestelmien ja ilmaston
          vaikutuksia.
          Uutta tietämystä on määrä tuottaa myös eläinjätteen turvallisesta hävittämisestä ja
          sivutuotteiden käsittelyn parantamisesta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/135
–        Tarvittavien välineiden tarjoaminen poliittisille päätöksentekijöille ja muille toimijoille
         alan strategioiden, politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanon tueksi ja erityisesti
         eurooppalaisen tietopohjaisen biotalouden rakentamisen sekä maaseudun ja
         rannikkoalueiden kehittämisen tarpeiden tukemiseksi. Yhteistä kalastuspolitiikkaa tuetaan
         kehittämällä mukautuvia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat koko ekosysteemin
         huomioon ottamisen merten luonnonvarojen hyödyntämisessä. Kaikkiin politiikkoihin,
         myös yhteiseen maatalouspolitiikkaan, liittyvä tutkimus käsittää sosioekonomiset
         tutkimukset, kustannus-hyöty-analyysit, eri viljelyjärjestelmien, myös monimuotoisten,
         vertailuselvitykset, kustannustehokkaat kalatalouden hallintajärjestelmät, non-food-
         eläinten kasvatuksen, vuorovaikutuksen metsätalouden kanssa ja tutkimukset, jotka
         koskevat toimeentulon parantamista maaseudulla ja rannikkoalueilla.
• "Ruokapöydästä maatilalle": Elintarvikkeet (kala- ja äyriäistuotteet mukaan luettuina),
   terveys ja hyvinvointi
–        Kuluttajakäyttäytyminen ja kuluttajien makutottumukset elintarviketeollisuuden
         kilpailukyvyn kannalta keskeisenä tekijänä ja elintarvikkeiden vaikutukset Euroopan
         kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin. Tutkimuksen painopisteitä ovat elintarvikkeita,
         myös perinteisiä elintarvikkeita, koskevat kuluttajien käsitykset ja asenteet,
         yhteiskunnallisten ja kulttuuristen kehityssuuntausten ymmärtäminen sekä niiden
         tekijöiden yksilöinti, joiden pohjalta elintarvikkeiden valinta ja pääsy kuluttajien saataville
         määräytyy. Tutkimus kattaa elintarvike- ja ravintotutkimuksen tietokantojen kehittämisen.
 ---pagebreak--- L 400/136          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         Hyödylliset ja haitalliset ruokavaliotekijät sekä eri väestöryhmien erityiset ravintotarpeet ja
          -tottumukset keskeisenä hallittavana tekijänä ruokavalioperäisten sairauksien ja häiriöiden,
          myös lihavuuden ja allergioiden, kehityksessä ja niiden esiintymisen vähentämisessä. Näitä
          tekijöitä koskevan tietämyksen lisääminen edellyttää uusien ruokavaliostrategioiden
          tutkimista, nutrigenomiikan ja systeemibiologian kehittämistä ja soveltamista sekä
          ravinnon, fysiologisten toimintojen ja psykologisten toimintojen välisten vuorovaikutusten
          tutkimista. Tutkimus voi johtaa jalostettujen elintarvikkeiden koostumuksen uudistamiseen
          ja uuselintarvikkeiden, uusien ainesosien, erityisruokavaliovalmisteiden ja terveys- ja
          ravitsemusvaikutteisten elintarvikkeiden kehittämiseen. Myös perinteisten, paikallisten ja
          kausielintarvikkeiden tutkiminen on tärkeää, jotta voidaan nostaa esille määrättyihin
          elintarvikkeisiin ja ruokavalioihin liittyviä vaikutuksia ja kehittää kattavaa
          elintarvikeohjeistoa.
–         Innovoinnin optimointi Euroopan elintarviketeollisuudessa integroimalla kehittyneitä
          teknologioita perinteiseen elintarviketuotantoon, myös käymisprosessiin perustuvien
          elintarvikkeiden tuotantoon, kehittämällä erityistarpeiden mukaisesti suunniteltuja
          jalostusteknologioita tarkoituksena parantaa elintarvikkeiden funktionaalisuutta sekä laatua
          ja ravintoarvoa, mukaan lukien elintarviketuotannon aistinvaraiset näkökohdat muun
          muassa uuselintarvikkeiden osalta. Samaan pyritään myös kehittämällä ja demonstroimalla
          huipputeknisiä ja ekotehokkaita prosessointi- ja pakkausjärjestelmiä, ottamalla käyttöön
          älykkäitä valvonnan sovelluksia sekä tehostamalla sivutuotteiden, jätteen, veden ja
          energian hyödyntämistä ja käsittelyä. Tutkimuksen tarkoituksena on myös kehittää
          kestäviä ja uudentyyppisiä tekniikoita eläinrehun tuotantoon – muun muassa rehun
          prosessoinnin ja koostumuksen turvallisuuden varmistamiseksi – ja laadunvalvontaan.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/137
–        Kemiallisen ja mikrobiologisen turvallisuuden takaaminen ja Euroopan elintarvikehuollon
         laadun parantaminen. Tähän sisältyvät mikrobiekologian ja elintarvikkeiden turvallisuuden
         välisten yhteyksien tutkiminen, menetelmien ja mallien kehittäminen elintarvikeketjun
         eheyden tutkimista varten, uudet havaitsemismenetelmät, jäljitettävyys ja sen kehittäminen
         edelleen, riskinarvioinnin ja -hallinnan ja riskejä koskevan viestinnän tekniikat ja välineet
         sekä riskien mieltämisen tutkimisen kehittäminen, kehittymässä olevat riskit mukaan
         luettuina. Tähän kuuluvat myös elintarviketurvallisuuteen liittyvän riskinvertailun
         tieteelliset menetelmät.
–        Ihmisen terveyden ja ympäristön suojelu tutkimalla elintarvikkeiden ja rehujen
         tuotantoketjuihin kohdistuvia ja niiden aiheuttamia ympäristövaikutuksia. Tähän sisältyy
         elintarvikkeissa esiintyvien vierasaineiden ja niihin liittyvien terveysvaikutusten
         tutkiminen, ympäristövaikutusten seuranta sekä tehokkaampien välineiden ja menetelmien
         kehittäminen arvioitaessa ja hallittaessa elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin
         kohdistuvia vaikutuksia ja sitä, miten tuotantoketjut kestävät maailmanlaajuisia muutoksia
         erityisesti ympäristössä. Elintarvikeketjun laadun ja eheyden varmistaminen edellyttää
         uusia malleja tuotantoketjun analyysia varten ja ratkaisuja kokonaiselintarvikeketjun
         hallintaan, mukaan luettuina kuluttajanäkökohdat.
 ---pagebreak--- L 400/138         FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
• Biotiede, bioteknologia ja biokemia kestävän kehityksen mukaisissa tuotteissa ja
   tuotantoprosesseissa, jotka eivät liity elintarviketuotantoon
–         Tavoitteena on lujittaa tietopohjaa ja kehittää pitkälle vietyjä tekniikoita biomassan
          tuotantoon maan ja merten resursseista energiantuotannon ja teollisten prosessien
          sovelluksia varten. Tämä edellyttää kasvi-, eläin- ja mikrobigenomiikan ja metabolomiikan
          tutkimista biomassan lähtöaineiden tuottavuuden ja koostumuksen parantamiseksi, jotta
          biomassa voidaan optimaalisesti muuntaa runsaasti lisäarvoa tarjoaviksi tuotteiksi, mukaan
          lukien farmasiateollisuudessa ja lääketieteessä käytettävät biologiset resurssit. Samalla on
          määrä käyttää luonnonmukaisia tai muunnettuja maa- ja vesiorganismeja uusina lähteinä.
          Tämä edellyttää täysimittaista elinkaarianalyysia biomassan tuotantokäytännöistä,
          kuljetuksesta, varastoinnista ja biotuotteiden hyödyntämisestä markkinoilla.
–         Lisäksi tarkastellaan teollisen bioteknologian soveltamista koko kasvien ja metsän
          tuottaman biomassan tuotantoketjuissa "biojalostamojen" (esim. vihreät kemikaalit)
          mahdollisuuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti, mukaan luettuina sosioekonomiset,
          agronomiset, ekologiset ja kuluttajanäkökohdat. Tämän tueksi on tarkoitus tutkia kasvien
          ja mikrobien aineenvaihduntaa sellulaarisella ja subsellulaarisella tasolla ja parantaa sen
          hallintaa sekä tutkia sitä, kuinka tulokset saataisiin integroitua koko järjestelmän
          toimintaan tuotettaessa arvokkaita hyödykkeitä sellaisten bioprosessien (esimerkiksi
          biokatalyyttisten prosessien) avulla, joiden ansiosta muuntotuotteiden määrä, laatu ja
          puhtaus ovat suurempia.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/139
–         Lisäksi käytetään tai kehitetään biotekniikoita, joilla saadaan aikaan uudenlaisia ja
          parannettuja metsäperustaisen teollisuuden tuotteita ja prosesseja. Näiden tuotteiden ja
          prosessien on määrä olla korkealaatuisia, runsaasti lisäarvoa tarjoavia ja uusiutuvien
          resurssien käyttöön perustuvia, jotta voidaan parantaa puun ja puuntuotannon kestävyyttä,
          mukaan luettuna rakennuspuutavara sekä uusiutuvat materiaalit ja bioenergiavarannot.
–         Tarkastelun kohteena on myös, miten bioteknologian avulla voidaan havaita, seurata,
          ehkäistä, käsitellä ja poistaa epäpuhtauksia.
–         Samoin tarkastellaan jätteen ja sivutuotteiden taloudellisen arvon maksimointia uusien ja
          mahdollisesti energiaa säästävien bioprosessien avulla joko yksin tai yhdessä
          kasvijärjestelmien ja/tai kemiallisten katalyyttien kanssa.
Kansainvälinen yhteistyö
Kansainvälisellä yhteistyöllä on ensisijainen asema "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia"
-aihealueen tutkimuksessa, ja sitä edistetään voimakkaasti koko aihealueella. Tavoitteena on tukea
tutkimusta, jolla on erityistä merkitystä kehitysmaille ja voimakkaasti kasvaville talouksille.
Kohteiden valinnassa otetaan huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet ja meneillään olevat
toimet. Erityistoimia on määrä toteuttaa yhteistyön edistämiseksi ensisijaisten kumppanialueiden ja
-maiden kanssa. Tämä koskee erityisesti niitä alueita ja maita, jotka osallistuvat kahden alueen
välisiin vuoropuheluihin ja kahdenvälisiin tiede- ja teknologiasopimuksiin, sekä naapurimaita,
voimakkaasti kasvavan talouden maita ja kehitysmaita.
 ---pagebreak--- L 400/140         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Lisäksi on tarkoitus harjoittaa monenvälistä yhteistyötä, jonka kohteena ovat joko laajoja
kansainvälisiä toimia edellyttävät haasteet, esimerkiksi systeemibiologian ulottuvuus ja
monimutkaisuus kasveissa ja mikro-organismeissa, tai maailmanlaajuiset haasteet ja EU:n
kansainväliset sitoumukset (elintarvikkeiden ja juomaveden turvallisuus ja saantivarmuus,
eläintautien maailmanlaajuinen leviäminen, biologisen monimuotoisuuden tasapuolinen käyttö,
maailman kalatalouden palauttaminen suurimman mahdollisen kestävän tuoton tasolle vuoteen
2015 mennessä yhteistyössä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön kanssa, sekä
ilmastonmuutoksen aiheuttamat ja siihen kohdistuvat vaikutukset).
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Yllättäviin tarpeisiin liittyvän tutkimuksen tavoitteena voi olla muun muassa kehittää uusia
ratkaisuja ja tekniikoita esimerkiksi kriisinhallintajärjestelmiin ja elintarvikeketjun eheyteen
liittyen.
Ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastattaessa otetaan erityisesti huomioon
eurooppalaisen tietopohjaisen biotalouden rakentamiseen liittyvät tarpeet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/141
3.        Tieto- ja viestintäteknologia
Tavoite
Tavoitteena on parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että
Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologioiden tulevaa kehitystä
siten, että Euroopan yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin vaatimuksiin voidaan vastata. Tieto- ja
viestintäteknologia muodostaa tietoperustaisen yhteiskunnan ytimen. Toimilla vahvistetaan
Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistetaan sen maailmanlaajuisesti johtava asema
tieto- ja viestintäteknologiassa, edistetään ja stimuloidaan tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin
liittyvää innovointia ja luovuutta tieto- ja viestintäteknologian käytön kautta ja varmistetaan, että
tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia,
yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi. Toimet auttavat myös kaventamaan
digitaalista kuilua ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä.
Lähestymistapa
Tieto- ja viestintäteknologioilla on ainutlaatuinen ja tunnustettu asema innovoinnin, luovuuden ja
kilpailukyvyn edistäjänä kaikilla teollisuus- ja palvelualoilla. Niillä on olennainen merkitys
vastattaessa keskeisiin yhteiskunnan haasteisiin ja uudenaikaistettaessa julkisia palveluja. Lisäksi ne
tukevat kehitystä kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Euroopan on siksi hallittava ja muovattava
tieto- ja viestintäteknologian tulevaa kehitystä ja varmistettava, että tieto- ja viestintäteknologiaan
perustuvat palvelut ja tuotteet otetaan käyttöön ja että niitä käytetään niin, että ne tuovat
mahdollisimman suuren hyödyn kansalaisille ja yrityksille.
Nämä ovat yhteisön tietoyhteiskuntapolitiikan tavoitteita, joita painotettiin i2010-aloitteessa. Tämän
politiikan pyrkimyksenä on kehittää kilpailukykyistä ja konvergoituvaa tietoperustaista taloutta
Euroopassa, lisätä merkittävästi Euroopan investointeja tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen
ja innovointiin sekä varmistaa, että mahdollisimman moni pääsee osalliseksi tietoyhteiskunnan
tuomista hyödyistä.
 ---pagebreak--- L 400/142          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
Uudet tieto- ja viestintäteknologiat avaavat monia uusia mahdollisuuksia tuottaa korkealaatuisempia
tuotteita ja palveluja, monet niistä aloilla, joilla Euroopalla on jo teollinen ja teknologinen
johtoasema. Euroopan tason kumppanuussuhteet ovat optimaalinen tapa investoida tieto- ja
viestintäteknologiaan. Avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja
viestintäteknologian alan tutkimustoiminta on osoittautumassa hyödylliseksi innovaatioiden
lähteeksi ja yhteistyötä lisääväksi tekijäksi. Tällaisille toimille on nyt suurempi tarve kuin koskaan,
jotta selviydyttäisiin voimakkaasti kasvavista tutkimuskustannuksista aikana, jolloin kilpailu on
maailmanlaajuista ja teknologiat yhä monimutkaisempia ja yhä kiinteämmin sidoksissa toisiinsa.
Tieto- ja viestintäteknologian aihealueella asetetaan etusijalle keskeisten teknologiapilareiden
ympärille jäsennelty strategisesti tärkeä tutkimus, varmistetaan teknologioiden täysi integraatio ja
tuotetaan osaaminen ja keinot kehittää hyvin monentyyppisiä innovatiisia tieto- ja
viestintäteknologian sovelluksia. Toimet edistävät teollista ja teknistä kehitystä tieto- ja
viestintäteknologian alalla ja parantavat kilpailukykyä keskeisillä tietotekniikkaintensiivisillä
aloilla, kun käyttöön voidaan ottaa innovatiivisia ja korkealaatuisia tieto- ja viestintäteknologiaan
perustuvia tuotteita sekä uusia tai parannettuja organisaatioprosesseja sekä yrityksissä että
julkishallinnossa. Lisäksi aihealueen tutkimuksella tuetaan muita yhteisön politiikan aloja,
esimerkiksi terveyttä ja ympäristönsuojelua, asettamalla tieto- ja viestintäteknologia poliittisten ja
yhteiskunnallisten tarpeiden palvelukseen, varsinkin erityistarpeisten henkilöiden osalta, ikääntyvä
väestö ja vammaiset mukaan luettuina.
Toimintaan kuuluu yhteistyö- ja verkottamistoimia, ja lisäksi voitaisiin tukea yhteisiä teknologia-
aloitteita1 ja kansallisten ohjelmien koordinointitoimia2. Toimien painopisteisiin kuuluu
tutkimusaiheita, joiden valinnassa on nojauduttu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten
teknologiayhteisöjen työhön. Lisäksi pyritään saamaan aikaan synergiaa muiden erityisohjelmien
toimien kanssa.
1
         Tämä voisi kattaa valikoituja tutkimusnäkökohtia nanoelektroniikan ja sulautettujen
         tietotekniikkajärjestelmien aloilla.
2
         Tämä voisi kattaa tietotekniikka-avusteisen asumisen alan ohjelmien mahdollisen yhteisen
         täytäntöönpanon.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/143
Pienten ja keskisuurten yritysten ja muiden pienten toimijoiden aktiivinen osallistuminen on
olennaisen tärkeää, kun otetaan huomioon niiden merkitys innovaatioiden kehittämisessä. Niillä on
elintärkeä tehtävä tieto- ja viestintäteknologian ja sen sovellusten uusien visioiden luomisessa ja
niiden siirtämisessä liiketoiminnaksi.
Toimet
• Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit
–        Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro-/nanojärjestelmät. Prosessi-, laite-,
         suunnittelu- ja testaustekniikat ja -menetelmät, joilla parannetaan komponenttien,
         järjestelmämikropiirien (SoC), paketoitujen järjestelmien (SiP) ja integroitujen
         järjestelmien kokoa, tiheyttä, suorituskykyä, energiatehokkuutta, valmistusta ja
         kustannustehokkuutta; perustason fotoniikkakomponentit moniin erilaisiin sovelluksiin;
         myös ultranopeat komponentit; radiotaajuusjärjestelmät;
         suurikapasiteettiset/suuritiheyksiset tiedonvarastointijärjestelmät; hyvin laajapinta-alaiset /
         pitkälle integroidut näyttöratkaisut; anturit, toimilaitteet, näyttimet ja kuvantamislaitteet;
         vähävirtaiset järjestelmät, tehokomponentit, vaihtoehtoiset energianlähteet/-
         varastointitekniikat; energianlähteet/-tekniikat; heterogeenisten teknologioiden ja
         järjestelmien integrointi; älykkäät järjestelmät; monitoimintaiset integroidut mikro-nano-
         bio-info-järjestelmät; laajan pinta-alan elektroniikka; integrointi eri
         materiaaleihin/objekteihin; rajapinnat eläviin organismeihin; molekyylien tai atomien
         itsejärjestäytyminen stabiileiksi rakenteiksi.
 ---pagebreak--- L 400/144           FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
–         Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot.
          Kustannustehokkaat, uudelleenkonfiguroitavat ja joustavat matkaviestintä- ja
          laajakaistaverkkotekniikat, -järjestelmät ja -arkkitehtuurit, myös maanpäälliset ja
          satelliittiverkot sekä optiset kytkennät ja muut suurinopeuksisen päästä päähän -
          liitettävyyden teknologiat; erilaisten kiinteiden, langattomien ja matkaviestintätekniikkaan
          perustuvien verkkojen ja -palveluiden sekä radio- ja televisioverkkojen ja -palveluiden
          konvergenssi ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin
          ympäristöihin; kiinteiden ja langattomien viestintäpalvelujen ja -sovellusten
          yhteentoimivuus, verkotettujen resurssien hallinta, palvelujen uudelleenkonfiguroitavuus;
          tilannekohtaisesti toimivien älykkäiden multimedialaitteiden, anturien ja mikrosirujen
          kompleksinen verkottaminen.
–         Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät. Tehokkaammat,
          suojatummat, hajautetut, käyttövarmat ja suorituskykyiset laitteisto-/ohjelmistojärjestelmät,
          jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen ja samalla optimoida
          resurssien käytön; järjestelmien mallintamis-, analysointi-, suunnittelu-, valmistus- ja
          validointimenetelmät ja välineet kompleksisuuden hallintaan; avoimet, koottavat
          arkkitehtuurit ja mittakaavasta riippumattomat alustat, väliohjelmistot ja hajautetut
          käyttöjärjestelmät, joilla voidaan luoda aidosti saumattomia yhteistoimintaisia älykkäitä
          ympäristöjä antureita, toimilaitteita, laskentaa, viestintää, varastointia ja palvelujen
          tarjoamista varten; tietotekniikka-arkkitehtuurit, jotka sisältävät heterogeenisia,
          verkotettuja ja uudelleenkonfiguroitavia komponentteja, mukaan luettuina käännös,
          ohjelmointi ja ajonaikainen tuki, suurikapasiteettiset järjestelmät ja palvelut;
          laajamittaisten, hajautettujen ja epätäsmällisten järjestelmien hallinta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/145
–        Ohjelmistot, gridit, käyttövarmuus ja luotettavuus. Osaamisintensiivisiä palveluja tukevia
         dynaamisia ja luotettuja ohjelmisto-, arkkitehtuuri- ja väliohjelmistojärjestelmiä varten
         tarkoitetut teknologiat, välineet ja menetelmät, mukaan luettuna niiden tarjoaminen
         hyötypalveluna; palvelusuuntautuneet, yhteentoimivat ja mittakaavasta riippumattomat
         infrastruktuurit, resurssien grid-tyyppinen virtualisointi alakohtaiset ympäristöt mukaan
         lukien, verkkokeskeiset käyttöjärjestelmät; avoimen lähdekoodin ohjelmistot; avoimet
         normien kehitysympäristöt ja yhteistyöratkaisut ohjelmistojen, palvelujen ja järjestelmien
         kehittämiseen ja validointiin; kokoonpanovälineet, myös ohjelmointikielet; kompleksisten
         järjestelmien emergentin käyttäytymisen hallinta; laajamittaisten, hajautettujen ja
         ajoittaisesti yhteenkytkettyjen järjestelmien ja palvelujen luotettavuuden ja
         vikasietoisuuden parantaminen; suojatut ja luotetut järjestelmät ja palvelut, mukaan
         luettuina yksityisyyttä suojaava pääsynvalvonta ja todentaminen, dynaamiset turvallisuus-
         ja luotettavuusperiaatteet, luotettavuuden ja luottamuksen metamallit.
–        Tietämysjärjestelmät, kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät. Menetelmät ja
         tekniikat, joiden avulla voidaan hankkia, luoda ja tulkita, esittää ja personoida, selata ja
         hakea, jakaa ja toimittaa tietoa ottaen huomioon ihmiselle ja koneelle merkitykselliset
         sisällön semanttiset suhteet; keinotekoiset järjestelmät, jotka havaitsevat, tulkitsevat ja
         arvioivat tietoa ja kykenevät yhteistoimintaan, itsenäiseen toimintaan ja oppimiseen; teoriat
         ja kokeet, joiden avulla voidaan päästä inkrementaalisia kehitysaskeleita pidemmälle
         hyödyntämällä ymmärrystä luonnollisesta kognitiosta, erityisesti oppimisesta ja muistista,
         myös ihmisen oppimiseen liittyvien järjestelmien kehittämiseksi.
 ---pagebreak--- L 400/146          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                          30.12.2006
–         Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus. Välineet
          mallintamiseen, simulointiin, visualisaatioon, vuorovaikutukseen, virtuaaliseen,
          virtuaalivahvisteiseen ja virtuaalisuutta ja reaalisuutta yhdistävään todellisuuteen sekä
          niiden integraatioon kokonaisvaltaisissa ympäristöissä; välineet tuotteiden, palvelujen ja
          audiovisuaalisen digimedian innovatiiviseen suunnitteluun; luonnollisemmat, intuitiiviset
          ja helppokäyttöiset käyttöliittymät ja uudet tavat toimia vuorovaikutuksessa teknologian,
          koneiden ja laitteiden ja muiden käyttöesineiden kanssa; kieliteknologia, myös
          monikieliset ja automaattiset konekääntämisjärjestelmät.
–         Tieto- ja viestintäteknologian uusia näköaloja, jotka perustuvat muiden tieteen ja
          teknologian alojen (matematiikka ja fysiikka, bioteknologia, materiaali- ja biotieteet,
          kemia, yhteiskunta- ja kognitiotieteet sekä humanistiset tieteet), hyödyntämiseen, tuetaan
          koko tieto- ja viestintäteknologian aihealueella. Kyse on näköaloista, jotka johtavat
          innovaatioihin tieto- ja viestintäteknologioissa ja kokonaan uusiin teollisuus- ja
          palvelualoihin. Ne ulottuvat tieto- ja viestintäteknologian laitteiden koon pienentämisestä
          siten, että ne soveltuvat yhteen elävien organismien kanssa ja voivat olla
          vuorovaikutuksessa niiden kanssa (esim. synteettisiin biomolekyylirakenteisiin perustuvat
          uudenlaiset tieto- ja viestintäteknologian komponentit ja laskentajärjestelmät), aina
          uudenlaisiin, elollista maailmaa jäljitteleviin tietojenkäsittely- ja viestintätieteisiin,
          luonnollisia järjestelmiä jäljitteleviin ympäristön kanssa täysin sopusointuisiin tieto- ja
          viestintäteknologian laitteisiin sekä elollisen maailman mallintamiseen ja simulointiin
          (esim. ihmisen fysiologian simulointiin useilla biologisilla tasoilla).
• Teknologioiden integrointi:
–         Henkilökohtaiset ympäristöt. Multimodaalisten käyttöliittymien, anturitekniikoiden ja
          mikrojärjestelmien, henkilökohtaisen viestinnän ja tiedonkäsittelyn laitteiden,
          henkilökohtaisina oheislaitteina käytettävien tieto- ja viestintäteknologian järjestelmien,
          päälle puettavien järjestelmien ja implanttien integrointi sekä niiden kytkeminen
          palveluihin ja resursseihin, jolloin keskeisenä tavoitteena on ottaa huomioon kaikki
          henkilön tilannesidonnaisiin tarpeisiin ja identiteettiin liittyvät näkökohdat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/147
–        Kotiympäristöt. Viestintä, seuranta, hallinta ja apu kotona, rakennuksissa ja julkisissa
         tiloissa; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö ottaen huomioon
         kustannustehokkuus, kohtuuhintaisuus, käytettävyys ja turvallisuus; uudet palvelut ja
         vuorovaikutteisen, myös viihteellisen, digisisällön ja -palvelujen uudet muodot;
         tiedonsaanti ja -hallinta.
–        Robottijärjestelmät. Joustavat ja luotettavat robottijärjestelmät, jotka toimivat
         ihmisympäristöissä ja järjestämättömissä ympäristöissä sekä yhteistyössä ihmisten kanssa;
         verkotetut ja yhteistyössä toimivat robotit; miniatyyrirobotit; ihmistoimintojen kaltainen
         teknologia; integroitujen robottijärjestelmien modulaarinen suunnittelu ja mallintaminen.
–        Älykkäät infrastruktuurit. Tieto- ja viestintäteknologian välineet, joilla voidaan lisätä
         kriittisten infrastruktuurien suorituskykyä, käyttäjäystävällisyyttä, mukautuvuutta,
         ylläpidettävyyttä, käyttövarmuutta ja viankestävyyttä; tiedonintegroinnin välineet; tieto- ja
         viestintäteknologia systeemistä riskinarviointia, ennakkovaroitusjärjestelmiä ja
         automatisoituja hälytyksiä varten, suunnitteluvalmiudet ja päätöksenteon tuki.
• Sovellusten tutkimus:
–        Yhteiskunnan haasteisiin vastaava tieto- ja viestintäteknologia. Tavoitteena on varmistaa,
         että kaikki Euroopan kansalaiset saavat mahdollisimman suuren hyödyn tieto- ja
         viestintäteknologian tuotteista ja palveluista, parantaa osallisuutta ja saumatonta pääsyä
         yleishyödyllisiin palveluihin ja näiden palvelujen vuorovaikutteisuutta sekä vahvistaa
         julkisen sektorin palvelujen innovaatioroolia, jotta voidaan lisätä niiden tehokkuutta ja
         vaikutusta.
 ---pagebreak--- L 400/148          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         Terveys. Henkilökohtaiset, häiritsemättömät järjestelmät, joiden avulla kansalaiset voivat
          hallita hyvinvointiaan, esimerkiksi päälle puettavat tai kehoon asetettavat terveyttä tukevat
          seurantalaitteet ja autonomiset järjestelmät; kehittyvät tekniikat, kuten
          molekyylikuvantaminen, ennaltaehkäisyn tehostamiseksi ja lääkityksen yksilöllistämiseksi;
          terveyttä koskevan tietämyksen muodostaminen, hallinta ja soveltaminen kliinisissä
          käytännöissä; elinten toimintojen mallintaminen ja simulointi; mikro- ja nanorobottilaitteet
          mahdollisimman vähän invasiivisia kirurgisia ja hoitosovelluksia varten.
–         Hallinto kaikilla tasoilla. Tieto- ja viestintäteknologian monitieteinen käyttö julkisessa
          hallinnossa yhdistettynä organisaatiomuutoksiin ja uusiin taitoihin siten, että voidaan
          tarjota innovatiivisia ja kansalaiskeskeisiä palveluja kaikille; kehittynyt tieto- ja
          viestintäteknologiaan perustuva tutkimus ja ratkaisut, joilla parannetaan demokratiaa ja
          demokratiaan osallistumista, julkisen sektorin palvelujen toimivuutta ja laatua sekä
          vuorovaikutusta viranomaisten kanssa ja niiden kesken ja tuetaan lainsäädännöllisiä ja
          poliittisia prosesseja demokratian kaikissa vaiheissa.
–         Osallisuus. Tavoitteena on valtaistaa yksilöt ja heidän yhteisönsä ja parantaa kaikkien
          kansalaisten tasapuolista osallistumista tietoyhteiskuntaan ja samalla ehkäistä
          vammaisuudesta, heikosta taitotasosta, köyhyydestä, maantieteellisestä eristyneisyydestä,
          kulttuurista, sukupuolesta tai iästä johtuvat digitaalikuilut tukemalla aputeknologiaa,
          edistämällä itsenäistä elämistä, parantamalla tietotekniikkataitoja ja kehittämällä kaikille
          suunniteltuja tuotteita ja palveluja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/149
–        Liikkuvuus. Integroidut tieto- ja viestintätekniikkapohjaiset ajoneuvojen turvajärjestelmät,
         jotka perustuvat avoimiin, käyttövarmoihin ja luotettaviin arkkitehtuureihin ja
         rajapintoihin; tehokkaan, turvallisen ja ympäristöystävällisen liikenteen yhteentoimivat ja
         yhteistyössä toimivat järjestelmät, jotka perustuvat ajoneuvojen väliseen ja ajoneuvojen ja
         liikenneinfrastruktuurien väliseen viestintään ja joihin on integroitu tarkkoja ja
         käyttövarmoja paikannus- ja navigointitekniikoita; personoidut, paikkamukautuvat
         henkilökohtaista navigointia palvelevat ja multimodaaliset palvelut, mukaan luettuina
         älykkäät matkailupalveluratkaisut.
–        Ympäristön, riskinhallinnan ja kestävän kehityksen tukeminen. Riskien ja hätätilanteiden
         hallinta; älyanturiverkot, joilla parannetaan luonnonuhkien ennustamista ja luonnonvarojen
         hallintaa, mukaan lukien ympäristöä saastuttavien aineiden vähentämistä palvelevat
         järjestelmät; energiatehokkuuden parantaminen; niiden toimenpiteiden hallinta, joilla
         ihminen vastaa ympäristöpaineisiin ja ylläpitää biologista monimuotoisuutta;
         hälytysjärjestelmät ja oikea-aikainen ja luotettava julkinen turvallisuusviestintä ja -
         tiedottaminen; aputeknologiat ja tukijärjestelmät ankarissa, vaarallisissa ja riskialttiissa
         oloissa toimimiseen; tieto- ja viestintäteknologian ekotehokas ja kestävä tuotanto,
         elektroniikka mukaan luettuna; kehittynyt tiedonhallinta ympäristöseurantaa ja
         riskinarviointia varten Inspire-, GMES- ja GEOSS-aloitteita tukien.
–        Sisältöä, luovuutta ja henkilökohtaista kehitystä palveleva tieto- ja viestintäteknologia:
          • Vuorovaikutteisen, epälineaarisen ja itsesopeutuvan sisällön, myös viihdesisällön ja
             suunnittelun, uudet muodot; luovuus ja rikkaammat käyttäjäkokemukset;
             monimediasisällön räätälöinti ja tarjonta; täysdigitaalisen sisällöntuotannon ja -
             hallinnan yhdistäminen kehittyviin semanttisiin teknologioihin; käyttäjälähtöinen
             sisällön käyttö, sisältöön pääsy ja sisällön luominen.
 ---pagebreak--- L 400/150         FI                     Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
          • Teknologia-avusteisen oppimisen järjestelmät, välineet ja palvelut, jotka on mukautettu
            erilaisille käyttäjille eri konteksteissa; ihmisen oppimiseen liittyvät tekijät, myös
            pedagogiset teoriat, kun prosessi tapahtuu tieto- ja viestintäteknologian välityksellä;
            keinot parantaa ihmisten valmiuksia tulla aktiivisiksi oppijoiksi.
          • Älykkäät palvelut, joilla tuetaan pääsyä digitaalisessa muodossa olevaan
            kulttuuriperintöön; tiederesurssien saatavuus ja niiden hyödyntäminen; välineet, joilla
            yhteisöt voivat luoda elävään perintöön pohjautuvaa uutta kulttuurimuistia; digitaalisen
            sisällön säilyttämismenetelmät ja -välineet; digitaalisten objektien käytettävyyden
            parantaminen tulevien käyttäjien näkökulmasta muuttamatta niiden alkuperäistä
            autenttisuutta, eheyttä ja käyttöyhteyttä.
–         Yrityksiä ja teollisuutta tukeva tieto- ja viestintäteknologia:
          • Dynaamiset, verkostopainotteiset yrityksiä tukevat järjestelmät, joilla luodaan ja
            tarjotaan tuotteita ja palveluja, järjestelmien reaaliaikainen seuranta mukaan luettuna;
            älykkäiden komponenttien hajautettu valvonta ja hallinta; digitaaliset
            liiketoimintaekosysteemit (DBE), erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin
            mukautettavat, myös grideihin perustuvat, ohjelmistoratkaisut; yhteistyöpalvelut
            hajautettuja, toimintaympäristöön sopeutuvia työtiloja varten; teknologia-avusteinen
            ryhmäläsnäolo, ryhmäjohtaminen ja resurssien yhteiskäytön tuki; osaamisen jakaminen
            ja vuorovaikutteiset palvelut.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/151
          • Valmistus, myös perinteinen teollisuus. Verkotettu älykäs ohjaustekniikka
             tarkkuusvalmistukseen ja vähän resursseja kuluttavaan tuotantoon; langaton automaatio
             ja logistiikka laitosten nopeaa uudelleenkonfigurointia varten; integroidut ympäristöt
             mallintamista, simulointia, optimointia, presentaatiota ja virtuaalista tuotantoa varten;
             valmistustekniikat miniatyrisoituja tieto- ja viestintäteknologian järjestelmiä ja
             kaikentyyppisten materiaalien ja objektien kanssa yhteen nivottuja järjestelmiä varten.
–         Luottamusta tukeva tieto- ja viestintäteknologia:
          • Välineet, jotka tukevat luottamusta tieto- ja viestintäteknologiaan ja sen sovelluksiin; eri
             kokonaisuuksista koostuvat ja monikerroksiset identiteetin hallintajärjestelmät;
             tunnistus- ja valtuutustekniikat; järjestelmät, joilla vastataan uuden teknisen kehityksen
             synnyttämiin tietosuojatarpeisiin; oikeuksien ja omaisuuden hallinnointi; välineet
             verkkouhkilta suojautumiseen, koordinoidusti muiden aihealueiden, erityisesti
             "turvallisuus"-aihealueen, kanssa.
Kansainvälinen yhteistyö
Tieto- ja viestintäteknologian aihealueella tuetaan kansainvälistä yhteistyötä, jossa käsitellään
yhteisesti merkittäviä kysymyksiä ja haetaan niihin yhteentoimivia ratkaisuja strategisesti tärkeiden
kumppanien kanssa siten, että yhteistyöstä saatava hyöty on merkittävä kaikille osapuolille. Lisäksi
kansainvälisellä yhteistyöllä tuetaan tietoyhteiskunnan leviämistä nousevan talouden maissa ja
kehitysmaissa. Erityisiä toimia määritetään niitä maita tai alueita varten, joiden kanssa EU:n on
kohdennettava yhteistyötään. Tältä osin keskeisessä asemassa on erityisesti voimakkaasti kasvavan
talouden maiden, kehitysmaiden ja EU:n naapurimaiden kanssa tehtävä yhteistyö.
 ---pagebreak--- L 400/152          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
Yhdessä "Terveys"-aihealueen kanssa suoritetaan jäsenmaksu kansainväliseen HFSP-ohjelmaan
(Human Frontier Science Programme), jolla edistetään tieteidenvälistä tutkimusta ja uutta
yhteistyötä eri alojen tutkijoiden välillä. Tämä tarjoaa niille EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole G8-
maita, mahdollisuuden hyötyä täysimääräisesti HFSP-ohjelmasta.
Aihealueen toimet tukevat älykkäitä valmistusjärjestelmiä koskevaa IMS-ohjelmaa, jonka puitteissa
IMS:ssä mukana olevat alueet voivat tehdä TTK-yhteistyötä1.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. Tavoitteena on stimuloida ja tukea monitieteistä
huippututkimusta tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvillä esiin nousevilla tutkimusaloilla.
Painopisteitä ovat: miniatyrisoinnin ja tietotekniikan uusien rajojen tutkiminen, mukaan luettuna
esimerkiksi kvantti-ilmiöiden hyödyntäminen; verkotettujen tietotekniikka- ja
viestintäjärjestelmien, myös ohjelmistojen, kompleksisuuden hallinta; uusien ratkaisujen tutkiminen
ja älykkäiden järjestelmien kokeilu uusia personoituja tuotteita ja palveluja varten.
Tutkimus, jonka tavoitteena on lisätä ymmärrystä tieto- ja viestintäteknologian suuntauksista ja
vaikutuksista yhteiskuntaan ja talouteen, voi koskea esimerkiksi seuraavia aiheita: tieto- ja
viestintäteknologian vaikutukset tuottavuuteen, työllisyyteen, osaamiseen ja palkkoihin; tieto- ja
viestintäteknologia innovoinnin edistäjänä julkisen ja yksityisen sektorin palveluissa; tieto- ja
viestintäteknologian laajempaa ja nopeampaa innovointia ja käyttöä haittaavat esteet; uudet
liiketoimintamallit ja hyödyntämisreitit, koordinoidusti muiden aihealueiden kanssa, joilla tieto- ja
viestintäteknologialla on merkittävä osuus tuotantoa ja palveluja koskevan lähestymistavan
muuttamisessa; tieto- ja viestintätekniikkapohjaisten ratkaisujen käytettävyys, hyödyllisyys ja
hyväksyttävyys; tieto- ja viestintäteknologian infrastruktuurien tietosuoja ja käyttövarmuus ja
luottamus niihin; tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen liittyvät eettiset kysymykset; yhteydet
tieto- ja viestintäteknologiaan liittyviin oikeus-, sääntely- ja hallintokehyksiin; analyysit siitä, miten
tieto- ja viestintäteknologia tukee yhteisön politiikkoja ja vaikuttaa niihin.
1
         Sopimus, joka koskee tieteellistä ja teknistä yhteistyötä IMS-ohjelman aloilla, on tehty
         Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan, Korean sekä
         EFTA-valtioiden Norjan ja Sveitsin välillä.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/153
4.        Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat
Tavoite
Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja luoda tietämystä, jotta
edesautettaisiin siirtymistä runsaasti luonnonvaroja kuluttavasta teollisuudesta
osaamisintensiiviseen teollisuuteen tuottamalla entistä merkittävämpää tietämystä ja soveltamalla
ratkaisevaa tietämystä eri teknologioita ja tutkimusaloja hyödyntäviin uusiin sovelluksiin. Tämä
hyödyttää sekä uusia huipputeknologian aloja että arvostettuja osaamispohjaisia perinteisiä
teollisuudenaloja. Erityisenä painopisteenä on tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tulosten
levittäminen pk-yrityksille. Nämä toimet koskevat ensisijaisesti kehitystä vauhdittavia
teknologioita, jotka vaikuttavat kaikkiin teollisuuden aloihin ja moniin muihin seitsemännen
puiteohjelman aihealueisiin.
Lähestymistapa
Euroopan teollisuus tarvitsee merkittäviä innovaatioita kilpailukykynsä parantamiseksi. Sen on
keskitettävä kapasiteettiaan runsaasti lisäarvoa tarjoaviin tuotteisiin sekä niihin liittyviin
prosesseihin ja teknologioihin, jotta se kykenisi vastaamaan yhtäältä asiakkaiden vaatimuksiin ja
toisaalta ympäristöä ja terveyttä koskeviin sekä muihin yhteiskunnallisiin odotuksiin. Tutkimuksella
on olennainen asema pyrittäessä vastaamaan näihin kilpaileviin haasteisiin. Tulevaisuuden
teollisuuden kilpailukyky riippuu paljon nanoteknologioista ja niiden sovelluksista. TTK-toimet
nanotieteissä ja -teknologioissa, jotka on otettu käyttöön monilla aloilla, voivat nopeuttaa Euroopan
teollisuuden muutoksia. EU:lla on tunnustettu johtoasema nanotieteiden, nanoteknologian,
materiaalien ja tuotantoteknologioiden kaltaisilla aloilla. Tarvitaan kuitenkin lisäpanostusta, jotta
voidaan ylläpitää ja parantaa EU:n asemaa maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä, jolle on
ominaista kova kilpailu. Kypsempien teollisuusalojen kilpailukyky riippuu myös laajalti niiden
kyvystä ottaa käyttöön uusia teknologioita.
 ---pagebreak--- L 400/154         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
Tämän aihealueen avulla pyritään ennen kaikkea nanoteknologian, materiaalitieteiden,
mallisuunnittelun ja uusien tuotantomenetelmien toimivaan yhdistämiseen. Tarkoituksena on
maksimoida teollisuuden muutosta tukevat vaikutukset ja edistää samalla kestävää tuotantoa ja
kulutusta. Tämän osalta materiaalit, joilla on uusia ominaisuuksia, ovat erityisen tärkeitä
eurooppalaisen teollisuuden tulevan kilpailukyvyn kannalta ja toimivat teknologisen edistyksen
perustana monilla aloilla. Aihealueella tuetaan kaikkia teollisuuden toimia, joilla saadaan aikaan
synergiaa muiden aihealueiden kanssa. Tukea annetaan kaikkien tutkimusalojen ja osa-alueiden
sovelluksille materiaalitieteiden ja -teknologioiden, tehokkaiden valmistus- ja
prosessiteknologioiden, nanobioteknologian ja nanoelektroniikan aloilla.
Keskipitkällä aikavälillä keskitytään eri tutkimusaloilta peräisin olevan tietämyksen ja osaamisen
yhdistämiseen hyödyntäen sovelluslähtöisesti tieteen ja teknologian eri alojen synergioita. Pitkällä
aikavälillä aihealueella pyritään hyödyntämään nanotieteiden ja -teknologioiden tarjoamat valtavat
mahdollisuudet aidosti osaamiselle rakentuvan teollisuuden ja talouden rakentamisessa.
Molemmissa tapauksissa on keskeisen tärkeää varmistaa tuotetun tietämyksen saaminen laajempaan
käyttöön levittämällä ja hyödyntämällä tutkimustuloksia tehokkaasti.
Aihealueella huolehditaan myös siitä, että toimet ja rahoitettavat hankkeet tukevat merkittävällä
tavalla teollisuuden tarpeita ja täydentävät muita toimia ja aloitteita. Tässä käytetään apuna
erityisesti eurooppalaisia teknologiayhteisöjä (joiden tarkastelun kohteena voivat olla esimerkiksi
kemianteollisuuden kestävä kehitys, energia, uudet valmistusmenetelmät, sähköntuotanto,
työturvallisuus, nanolääketiede, terästeollisuus, tekstiilit, keramiikka, metsäperustainen teollisuus
ym.) sekä yhteisille teknologia-aloitteille mahdollisesti annettavaa tukea.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/155
Aihealue on erityisen tärkeä pk-yrityksille, koska niillä on sekä alan teknologioihin liittyviä tarpeita
että tärkeä asema niiden kehittämisessä ja käytössä. Pk-yritysten kannalta keskeisiä osa-alueita ovat:
nanoteknologiset instrumentit, välineet ja laitteet sekä ilmailu- ja avaruusjärjestelmät (koska näillä
aloilla on runsaasti nopeasti kasvavia osaamisintensiivisiä pk-yrityksiä); tekniset tekstiilit, myös
niiden pinnoitus (tyypillinen esimerkki perinteisestä alasta, jolla on käynnissä moniin pk-yrityksiin
vaikuttava nopea muutosprosessi); mekaaninen teollisuus (esim. työstökoneet, joiden osalta
eurooppalaisilla pk-yrityksillä on johtava asema maailmassa); runsaasti lisäarvoa tarjoavat
kemikaalit; sekä muut alat, joilla toimii runsaasti sellaisia pk-yrityksiä, joille on hyötyä uusista
liiketoimintamalleista, materiaaleista ja tuotteista.
Kansallisesti ja alueellisesti toteuttavia ohjelmia ja yhteistyötoimia koordinoidaan erityisillä
toimilla, joissa käytetään apuna ERA-Net ja ERA-Net-Plus -järjestelmiä. Tarkoituksena on edistää
tutkimusohjelmien lähentymistä sekä edistää kriittisen massan ja synergiavaikutusten
aikaansaamista eurooppalaisten teknologiayhteisöjen puitteissa. Teollisuudessa tehtävälle
tutkimukselle on hyötyä myös toimien koordinoinnista muun muassa metrologian, toksikologian,
standardien ja nomenklatuurin osalta.
Toimet
• Nanotieteet ja nanoteknologia
Tavoitteena on hankkia lisää tietämystä ja kokemuksia aineen ominaisuuksista nanotasolla ja luoda
tältä pohjalta materiaaleja ja järjestelmiä, joiden ominaisuudet ja käyttäytyminen ovat ennalta
määriteltyjä. Tarkoituksena on saada tätä kautta aikaan uuden sukupolven kilpailukykyisiä tuotteita
ja palveluja, joilla on suuri lisäarvo ja jotka ovat erittäin suorituskykyisiä monissa eri sovelluksissa,
sekä minimoida samalla niiden mahdolliset haitalliset ympäristö- ja terveysvaikutukset. Toimissa
pyritään tieteidenvälisyyteen sekä teoreettisten ja kokeellisten lähestymistapojen yhdistämiseen.
 ---pagebreak--- L 400/156          FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                   30.12.2006
Painopisteitä ovat
–         uuden tietämyksen hankkiminen atomien, molekyylien ja niiden yhdistelmien
          vuorovaikutuksesta sekä luonnollisten että keinotekoisten rakenneosien kanssa,
–         nanorakenteiden, -järjestelmien ja -materiaalien toteutus kyseistä tietämystä hyödyntäen,
–         toimet, joilla tutkitaan tai jäljitellään luonnonmukaisia prosesseja nanometrin
          mittakaavassa,
–         nanorakenteiden valmistukseen, toiminnallisiin pintoihin, ohutkalvoihin ja
          itsejärjestäytyvyysominaisuuksiin liittyvät prosessit,
–         mittauksen ja karakterisoinnin menetelmät ja prosessit.
Tutkimuskohteita ovat myös instrumentit, välineet, pilottituotantolinjat ja demonstrointitoimet, joita
tarvitaan kokonaan uudenlaisten toimintamallien kehittämiseksi nanoteknologiaan perustuvaa
valmistusta varten kaikkein lupaavimmilla teollisuuden aloilla.
Lisäksi tutkimustoiminnassa keskitytään nanoteknologiaan liittyviin yleisempiin haasteisiin, sekä
sen yhteiskunnallisiin reunaehtoihin ja hyväksyttävyyteen. Tältä osin tutkimus kohdistuu kaikkiin
riskinarvioinnin eri aspekteihin (esim. nanomittakaavan rakenteiden toksikologia ja
ekotoksikologia) sekä turvallisuuteen, nomenklatuuriin, metrologiaan ja standardeihin, joiden
merkitys on jatkuvasti kasvamassa pyrittäessä saamaan aikaan teollisia sovelluksia. Niin ikään
voidaan käynnistää toimia, joiden tarkoituksena on perustaa erityisiä nanotieteiden ja -teknologian
tieto- ja asiantuntijakeskuksia sekä yksikkö, joka vastaa keskitetysti komission nanoteknologiaa
koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyn integroidun ja vastuullisen toimintamallin
toteutuksesta1.
1
         Komission tiedonanto "Nanotiede ja nanoteknologia: Toimintasuunnitelma Euroopalle
         2005–2009", KOM(2005) 243.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/157
• Materiaalit
Uudet ja entistä älykkäämmät materiaalit ja pinnat, jotka tarjoavat uusia toiminnallisia
ominaisuuksia ja enemmän suorituskykyä, ovat yhä tärkeämpiä teollisuuden kilpailukyvyn ja
kestävän kehityksen kannalta. Valmistusteollisuuden uusissa toimintamalleissa tuotteiden arvoa ja
suorituskykyä lisätään yhä useammin ensisijaisesti materiaaleja eikä prosessoinnin eri vaiheita
kehittämällä.
Tutkimuksessa keskitytään kehittämään uusia tuotteita ja prosesseja sekä niiden korjausta varten
uusia älykkäitä monitoiminnallisia pintoja ja materiaaleja, jotka ovat ominaisuuksiltaan räätälöityjä
ja joilla on ennustettava suorituskyky. Huomio kiinnitetään erityisesti korkeatasoisiin
monitoiminnallisiin materiaaleihin, joita voidaan käyttää monenlaisissa sovelluksissa.
Tämä edellyttää materiaalien luontaisten ominaisuuksien ja suorituskyvyn sekä prosessoinnin ja
tuotannon hallintaa sekä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten huomioon ottamista
materiaalien koko elinkaaren aikana. Painopistealueena on uusien kehittyneiden materiaalien ja
järjestelmien aikaansaaminen nano- ja bioteknologian tarjoamien mahdollisuuksien sekä "luonnosta
oppimisen" avulla. Tällaisia ovat erityisesti entistä suorituskykyisemmät nano-, bio- ja
hybridimateriaalit sekä keinotekoiset materiaalit, joilla on luonnossa esiintymättömiä
sähkömagneettisia ominaisuuksia.
 ---pagebreak--- L 400/158         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Tutkimuksessa pyritään monitieteiseen lähestymistapaan, jossa yhdistyvät kemia, fysiikka, tekniset
tieteet, myös tietokonemallintaminen, sekä lisääntyvässä määrin myös biologia. Myös materiaalien
karakterisointi sekä suunnittelu ja simulointi ovat keskeisen tärkeitä, jotta voitaisiin ymmärtää
paremmin materiaaleihin liittyviä ilmiöitä, erityisesti rakenteen ja ominaisuuksien suhteita eri
kokoluokissa vanhenemisenkestävyys mukaan luettuna, sekä parantaa materiaalien arviointia ja
luotettavuutta ja suunnitella materiaaleja entistä enemmän virtuaalisesti. Lisäksi tuetaan nano-,
molekyyli- ja makrotason integrointia kemian teknologiassa ja materiaaliteknologiassa, jotta
voitaisiin kehittää uusia ratkaisuja ja prosesseja muun muassa katalyysia varten sekä tehostaa ja
optimoida prosesseja. Tarkastelun kohteena on myös prosessien kehittäminen ja laajentaminen sekä
uusien materiaalien teollistaminen.
• Uudet tuotantomallit
Valmistuksessa tarvitaan uutta lähestymistapaa, jotta EU:n teollisuus pystyisi muuntumaan
runsaasti luonnonvaroja kuluttavasta teollisuudesta kestävän kehityksen mukaiseksi
osaamisintensiiviseksi teollisuudeksi. Tämä edellyttää kokonaan uudenlaista asennoitumista uuden
tietämyksen jatkuvaan hankkimiseen sekä sen käyttöön, suojaamiseen ja rahoitukseen. On muun
muassa edistettävä kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja. Tätä varten on luotava oikeanlaiset
olosuhteet, jotta teollisuus voi toteuttaa jatkuvaa innovointia (teollisessa toiminnassa sekä
tuotantojärjestelmissä, mukaan luettuina mallisuunnittelu, rakentaminen, laitteet ja palvelut) ja jotta
voidaan kehittää yleisiä tuotantoresursseja (teknologioita, organisaatioita ja tuotantolaitteita sekä
inhimillisiä voimavaroja). Samanaikaisesti on täytettävä turvallisuus- ja ympäristövaatimukset.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/159
Toimet koskevat seuraavia aihealueita:
–         sellaisten uusien teollisten mallien ja strategioiden kehittäminen ja validointi, jotka kattavat
          kaikki tuotteiden ja prosessien elinkaareen liittyvät näkökohdat,
–         mukautuvat tuotantojärjestelmät, joiden avulla voidaan poistaa nykyisiä prosessien
          rajoituksia ja mahdollistaa uusien valmistus- ja prosessointimenetelmien käyttö,
–         verkotettu tuotanto, jonka avulla voidaan kehittää välineitä ja menetelmiä
          maailmanlaajuisia yhteistyössä toteutettavia ja lisäarvoa tuottavia toimintoja varten,
–         välineet, joiden avulla uudet teknologiat voidaan nopeasti siirtää ja integroida
          valmistusprosessien suunnitteluun ja toteutukseen,
–         monitieteisten tutkimusverkostojen ja nano-, mikro-, bio-, geo-, informaatio-, optisten ja
          kognitiivisten teknologioiden konvergenssin hyödyntäminen uusien lisäarvoa tuovien
          hybriditeknologioiden, tuotteiden ja teknisten ratkaisujen kehittämisessä sekä
          mahdollisessa uusien teollisuudenalojen luomisessa.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä sellaisten toimien edistämiseen, jotka tukevat pk-yritysten
mukautumista ja integroitumista hankintaketjun uusiin tarpeisiin, ja toimiin, joilla vauhditetaan
huipputeknologia-alan pk-yritysten luomista.
 ---pagebreak--- L 400/160          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
• Teknologioiden integrointi teollisiin sovelluksiin
Edellä mainittujen kolmen tutkimusalueen tietämyksen ja teknologioiden integrointi on keskeisen
tärkeää, jotta voitaisiin vauhdittaa Euroopan teollisuuden ja talouden muutosta sekä toimia samalla
turvallisuuden, yhteiskunnallisen vastuullisuuden ja kestävän kehityksen periaatteita noudattaen.
Tätä koskevassa tutkimuksessa keskitytään uusiin sovelluksiin sekä uudenlaisiin, merkittäviä
edistysaskeleita mahdollistaviin ratkaisuihin, joilla voidaan vastata keskeisiin haasteisiin. Lisäksi
tutkimus kohdistetaan myös niihin TTK-tarpeisiin, joita eri eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat
määrittäneet. Nanorakenne-, materiaali- ja tuotantoteknologioita koskevan uuden tietämyksen
integrointia niin alakohtaisiin kuin alojenvälisiinkin sovelluksiin tuetaan esimerkiksi seuraavilla
aloilla: terveydenhuolto, elintarvikeala, rakentaminen ja rakennukset kulttuuriperintö mukaan
lukien, ilmailu- ja avaruusteollisuus, liikenne, energiahuolto, kemia, ympäristö, tieto- ja viestintäala,
tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuus, metsäperustainen teollisuus, terästeollisuus, sekä
koneenrakennus ja kemianteollisuus. Sama koskee luonteeltaan yleisempiä aloja, kuten
työturvallisuutta ja mittaus- ja testaustoimia.
Kansainvälinen yhteistyö
Koska teollinen tutkimus on yhä enenevässä määrin kansainvälistä, työ on koordinoitava
tehokkaasti kolmansien maiden kanssa. Sen vuoksi kansainvälinen yhteistyö on tärkeää koko
aihealueella.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/161
Yksittäisiä toimia voivat olla: teollistuneiden maiden kanssa toteutettavat toimet sekä toimet niiden
maiden kanssa, jotka ovat tehneet sopimuksen tiede- ja teknologiayhteistyöstä aihealueeseen
kuuluvilla osa-alueilla; voimakkaasti kasvavan talouden maiden ja kehitysmaiden kanssa
toteutettavat erityistoimet, joilla taataan näiden maiden mahdollisuudet saada käyttöönsä tietämystä;
alan tärkeimpien maiden kanssa käytävä vuoropuhelu käytännesäännöstöstä, joka koskee
nanoteknologian vastuullista ja turvallista kehittämistä, sekä älykkäitä valmistusjärjestelmiä
koskeva IMS-ohjelma, jonka puitteissa IMS:ssä mukana olevat alueet voivat tehdä TTK-
yhteistyötä1. Lisäksi edistetään toimia, joiden tarkoituksena on koordinoida ja vaihtaa
tutkimustietoja (mm. nanoteknologioihin liittyvistä ympäristöä ja terveyttä koskevista
turvallisuuskysymyksistä). Näin pyritään siihen, että päätöksentekijöillä olisi kaikkialla maailmassa
yhtenevät käsitykset sääntelytarpeista.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Yllättäviin tarpeisiin liittyvän tutkimuksen tarkoituksena on kehittää ja lujittaa Euroopan valmiuksia
yksittäisillä yllättäen kehittyvillä ja tieteidenvälisillä tutkimusaloilla, joilla on suurta merkitystä
tulevaisuuden kannalta. Mahdollisiin ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastataan
joustavasti. Toimet voivat liittyä esimerkiksi standardointiin, jolla tuetaan turvallista siirtymistä
kohti osaamiselle rakentuvaa teollisuutta, tai nanoteknologioiden aiheuttamiin mahdollisiin
ympäristö- ja terveysvaikutuksiin.
1
        Sopimuksessa, joka koskee tieteellistä ja teknistä yhteistyötä IMS-ohjelman aloilla, ovat
        mukana Euroopan yhteisö, Amerikan yhdysvallat, Japani, Australia, Kanada, Korea sekä
        EFTA-valtiot Norja ja Sveitsi.
 ---pagebreak--- L 400/162        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
5.        Energia
Tavoite
Tavoitteena on mukauttaa nykyinen energiajärjestelmä kestävämmäksi, tuontipolttoaineista
vähemmän riippuvaiseksi, monipuoliseen energianlähteiden yhdistelmään, erityisesti uusiutuviin
energianlähteisiin ja -kantajiin sekä saastuttamattomiin lähteisiin perustuvaksi järjestelmäksi,
parantaa energiatehokkuutta, myös järkeistämällä energian käyttöä ja varastointia, sekä vastata
energian toimitusvarmuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin polttaviin haasteisiin ja parantaa
samalla Euroopan teollisuuden kilpailukykyä.
Lähestymistapa
Nykyiset EU:ta koskevat ja maailmanlaajuiset ennusteet osoittavat useimpien keskeisten
energiaindikaattoreiden (esim. energiankulutus, riippuvuus fossiilisista polttoaineista, perinteisten
öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuus, riippuvuus tuontienergiasta, hiilidioksidipäästöt, energian
hinnat) kehittyvän suuntaan, joka ei vastaa kestävän kehityksen ja luotettavan energiajärjestelmän
tavoitetta. Energia-alan tutkimuksella voidaan edesauttaa tämän kehityssuunnan kääntämistä ja
löytää tasapaino nykyisten energiateknologioiden ja -lähteiden tehokkuuden parantamisen,
kohtuuhintaisuuden, hyväksyttävyyden ja turvallisuuden välillä. Samalla pyritään saamaan aikaan
pidemmän aikavälin paradigmamuutos tavassa, jolla Eurooppa tuottaa ja kuluttaa energiaa. Energia-
alan tutkimus vaikuttaa siis suoraan yhteisön politiikan onnistumiseen ja erityisesti
energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamista koskevien EU:n nykyisten ja tulevien
tavoitteiden saavuttamiseen.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/163
Vuoden 2000 vihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle"1, vuoden 2005 vihreässä
kirjassa energiatehokkuudesta2 ja vuoden 2006 vihreässä kirjassa "Euroopan strategia kestävän,
kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi"3 esitettyjen päätelmien mukaisesti
tutkimuksessa sovelletaan laajaan teknologiavalikoimaan tähtäävää lähestymistapaa ja keskitytään
määrittelemään ja kehittämään kustannustehokkaita teknologioita Euroopan (ja koko maailman)
kestävämpää energiataloutta varten. Lähtökohtana on, että kansalaiset ja teollisuus saavat
käyttöönsä kohtuuhintaista energiaa, ja tavoitteena on luoda Euroopan teollisuudelle edellytykset
kilpailla menestyksellisesti maailmanmarkkinoilla. Toimet käsittävät kaikki aikajänteet yksittäin tai
kokonaisuutena tarkasteltuna ja kattavat koko tutkimusketjun perus- ja soveltavasta tutkimuksesta ja
teknologian kehittämisestä teknologioiden laajamittaiseen demonstrointiin. Niitä tuetaan
alojenvälisellä ja sosioekonomisella tutkimuksella, jolla pyritään validoimaan tutkimustuloksia ja
tarjoamaan rationaalinen pohja poliittiselle päätöksenteolle ja markkinoiden toimintaedellytysten
kehittämiselle.
Aina kun se on mahdollista, sovelletaan integroivaa lähestymistapaa, jonka avulla voidaan saada
aikaan tarvittava palautteen vaihto ja yhteistyö eri osapuolten välillä. Lisäksi pyritään edistämään
integroituja toimia, joissa yhdistetään useita tutkimusaloja tai hyödynnetään niiden synergiaa.
Yksi tämän aihealueen tärkeistä tavoitteista on Euroopan energiasektorin kilpailukyvyn
parantaminen, jotta se voisi vastata ankaraan maailmanlaajuiseen kilpailuun. Tavoitteena on luoda
Euroopan teollisuudelle edellytykset säilyttää johtava asemansa maailmassa keskeisten
energiantuotanto- ja energiatehokkuusteknologioiden ja -materiaalien alalla ja kehittää sitä. Se
edellyttää merkittäviä tutkimus- ja kehitystoimia ja kansainvälistä yhteistyötä. Erityisesti pk-
yritykset ovat merkittäviä toimijoita energia-alalla: niillä on tärkeä asema energiaketjussa ja ne ovat
keskeinen innovaatioita edistävä voima. Niiden laajamittainen osallistuminen tutkimus- ja
demonstrointitoimiin on olennaisen tärkeää, ja sitä edistetään aktiivisesti.
1
        KOM(2000) 279 lopull., 29.11.2000.
2
        KOM(2005) 265.
3
        KOM(2006) 105.
 ---pagebreak--- L 400/164        FI                     Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimilla strategisilla tutkimuslinjauksilla ja
käyttöönottostrategioilla on tärkeä asema, kun aihealueella valitaan tutkimuksen painopisteitä.
Teknologiayhteisöjä on perustettu vedyn ja polttokennojen sekä aurinkosähkön aloilla. Mallia
ollaan parhaillaan laajentamassa myös muille osa-alueille, joita ovat muun muassa biopolttoaineet,
päästötön energiantuotanto ja tulevaisuuden sähköverkot sekä muut energiaan liittyvät alat.
Kansallisten ohjelmien koordinointia parantavia toimia toteutetaan tarpeen mukaan.
Koko energiajärjestelmän tehokkuuden tukeminen energialähteestä käyttäjään asti on välttämätöntä
ja vahvistaa koko energia-aihealuetta. Uusiutuvat energialähteet ja energian loppukäytön tehokkuus
muodostavat tärkeän osan tästä aihealueesta, sillä niillä on suuri merkitys tulevien kestävien
energiajärjestelmien kannalta. Erityistä huomiota kiinnitetään tutkimuksen, kehittämisen ja
demonstroinnin edistämiseen sekä valmiuksien kehittämiseen tällä alalla. Tältä osin hyödynnetään
täysimääräisesti synergiaa kilpailukykyä ja innovointia koskevaan ohjelmaan kuuluvan Älykäs
energiahuolto Euroopassa -ohjelman kanssa. Lisäksi selvitetään sellaisten tulevien laajojen
aloitteiden mahdollisuuksia, joissa yhdistetään rahoitusta eri lähteistä (esimerkiksi yhteisistä
teknologia-aloitteista).
Tutkimustulosten leviämisen ja hyödyntämisen parantamiseksi tietämyksen levittämistä ja tulosten
siirtoa – myös poliittisille päättäjille – tuetaan kaikilla aloilla.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/165
Toimet
• Vety ja polttokennot
Vetyä ja polttokennoja käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön laatima integroitu tutkimus-
ja käyttöönottostrategia luo pohjan liikenteessä käytettäviä sekä kiinteitä ja kannettavia sovelluksia
koskevalle strategiselle ja integroidulle ohjelmalle, jonka avulla pyritään luomaan vankka
teknologiaperusta kilpailukykyisen polttokenno- ja vetyalan tuotanto- ja laiteteollisuuden
rakentamiselle EU:ssa. Ohjelmaan sisältyvät seuraavat toimet: perus- ja soveltava tutkimus ja
teknologian kehittäminen; asianmukaisesti mitoitetut demonstrointihankkeet tutkimustulosten
validoimiseksi ja palautteen saamiseksi jatkotutkimusta varten; alojenväliset ja sosioekonomiset,
myös infrastruktuurikysymyksiä koskevat, tutkimustoimet, joilla tuetaan toimivia
siirtymästrategioita ja luodaan rationaalinen pohja poliittiselle päätöksenteolle ja markkinoiden
toimintaedellytysten kehittämiselle.
Ohjelmaan sisältyvät teollisuuden soveltava tutkimus, demonstrointi ja monialaiset toimet voitaisiin
toteuttaa yhteisen teknologia-aloitteen kautta. Tätä strategisesti johdettua, tavoitelähtöistä toimintaa
täydennetään perustutkimukseen suuntautuvalla tutkimusyhteistyöllä, jonka avulla pyritään
saavuttamaan läpimurtoja kriittisten materiaalien, prosessien ja kehittyvien teknologioiden alalla.
Toimia koordinoidaan tiiviisti.
 ---pagebreak--- L 400/166         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
• Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida erilaisiin riittävän taloudellisen ja teknisen
potentiaalin omaaviin alueellisiin olosuhteisiin soveltuvia integroituja teknologioita sähkön
tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä, jotta voitaisiin tarjota keinoja kasvattaa merkittävästi
uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuutta EU:n sähköntuotannossa. Tutkimuksen avulla
olisi parannettava muuntamisen kokonaishyötysuhdetta ja kustannustehokkuutta, alennettava
merkittävästi kotimaisiin uusiutuviin energialähteisiin, myös jätteiden biohajoavaan osaan,
perustuvan sähköntuotannon kustannuksia, parannettava prosessien luotettavuutta sekä
vähennettävä entisestään ympäristövaikutuksia ja poistettava olemassa olevia esteitä. Etusijalla ovat
aurinkosähkö, tuulisähkö ja biomassasta tuotettava sähkö lämmön ja sähkön yhteistuotanto mukaan
lukien. Tutkimuksessa pyritään myös hyödyntämään muiden uusiutuvien energialähteiden kaikki
mahdollisuudet: tällaisia energialähteitä ovat geoterminen energia, aurinkolämpö, merienergia
(kuten aaltoenergia ja vuorovesivoima) ja vesivoima.
• Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida parannettuja polttoaineen tuotantojärjestelmiä ja
muuntamisteknologioita biomassasta (jätteiden biohajoava osa mukaan luettuna) tuotettujen
kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden kestävää tuotantoa ja tarjontaketjuja varten.
Tutkimuksessa olisi painotettava uudentyyppisiä, erityisesti liikenteeseen ja sähköntuotantoon
tarkoitettuja biopolttoaineita sekä nykyisten biopolttoaineiden uusia tuotanto-, varastointi- ja
jakelukanavia, mukaan luettuna energian ja muiden lisäarvotuotteiden yhteistuotanto
biojalostamoissa. Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa hiilipäästöihin liittyviä hyötyjä koko
energialähteestä käyttäjään ulottuvan toimitusketjun osalta, ja siinä keskitytään energiatehokkuuden
parantamiseen, teknologian integroinnin edistämiseen ja raaka-aineiden käyttöön. Muita käsiteltäviä
aiheita ovat raaka-ainelogistiikka, esinormatiivinen tutkimus ja standardointi turvallisen ja
luotettavan käytön mahdollistamiseksi kiinteissä ja liikennesovelluksissa. Uusiutuviin
energialähteisiin perustuvan vedyntuotannon mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tuetaan
biomassaan, uusiutuvista energialähteistä tuotettuun sähköön ja aurinkosähköön perustuvia
prosesseja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/167
• Uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida teknologioita ja laitteita, myös
varastointiteknologioita, joilla voidaan parantaa mahdollisuuksia hyödyntää uusiutuvia
energialähteitä aktiivisessa ja passiivisessa lämmityksessä ja jäähdytyksessä ja edistää tätä kautta
energian kestävää käyttöä. Tutkimuksella tavoitellaan kustannusten merkittävää alenemista,
tehokkuuden parantumista ja ympäristövaikutusten vähentämistä. Lisäksi pyritään optimoimaan
teknologioiden käyttö erilaisissa riittävän taloudellisen ja teknisen potentiaalin omaavissa
alueellisissa olosuhteissa. Tutkimuksen ja demonstroinnin tulisi koskea myös seuraavia aiheita:
uudet järjestelmät ja komponentit teollisia sovelluksia varten (mukaan luettuna lämpöenergiaa
hyödyntävä meriveden suolanpoisto), kaukolämpö ja -jäähdytys ja/tai rakennuskohtainen lämmitys
ja jäähdytys, integroitavuus rakennuksiin ja energian varastointi.
• Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat päästötöntä energiantuotantoa varten
Fossiiliset polttoaineet muodostavat väistämättä merkittävän osan energialähteiden valikoimasta
myös tulevina vuosikymmeninä. Jotta tämä vaihtoehto kuormittaisi ympäristöä mahdollisimman
vähän (etenkin ilmastonmuutoksen suhteen), fossiilisten polttoaineiden käytön haitallisia
ympäristövaikutuksia on vähennettävä tuntuvasti. Tavoitteeksi on asetettava erittäin tehokas ja
kustannustehokas ja lähes päästötön sähkön- ja/tai lämmöntuotanto. Erityyppisten maaperään
sijoitettavien hiilidioksidivarastojen kannalta on ratkaisevan tärkeää tutkia, kehittää ja demonstroida
tehokkaita, kustannustehokkaita ja luotettavia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioita,
erityisesti maanalaista varastointia. Tavoitteena on laskea hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin
kustannukset alle 20 euroon tonnilta, kun talteenottoaste on yli 90 prosenttia. Lisäksi pyritään
osoittamaan, että hiilidioksidin pysyvä, turvallinen ja luotettava pitkäaikaisvarastointi on
mahdollista.
 ---pagebreak--- L 400/168         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
• Puhtaat hiiliteknologiat
Hiilivoimalat ovat edelleen tärkeitä sähköntuottajia kaikkialla maailmassa. Niiden tehokkuudessa
on kuitenkin vielä parantamisen varaa, ja samoin niiden päästöjä, etenkin hiilidioksidipäästöjä,
voidaan vielä huomattavasti vähentää. Kilpailukyvyn ylläpitämiseksi sekä luonnonvarojen
säilyttämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen hallinnan edistämiseksi tuetaan hiilen ja muiden kiinteiden
hiilivetyjen muuntamiseen liittyvien saastuttamattomien teknologioiden tutkimusta, kehittämistä ja
demonstrointia niin nykyisiä kuin tulevaisuudenkin voimalaitoksia varten. Tukea myönnetään myös
muuntamistekniikoille, kemialliset prosessit mukaan luettuina, joiden avulla voidaan tuottaa myös
sekundaarisiä energiankantajia (kuten vetyä) sekä nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita. Näin
voidaan parantaa merkittävästi voimalaitosten tehokkuutta ja luotettavuutta, minimoida
epäpuhtauspäästöt ja vähentää kokonaiskustannuksia erilaisissa toimintaolosuhteissa.
Tulevaisuuden päästötöntä energiantuotantoa silmällä pitäen näiden toimien olisi nivouduttava
hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden ja biomassan yhteiskäytön kehittämiseen ja
tuettava valmistautumista niiden käyttöön.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      L 400/169
• Älykkäät energiaverkot
Kestävämpään energiajärjestelmään siirtymisen helpottamiseksi tarvitaan laaja-alaisia t&k-toimia,
joilla voidaan parantaa Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja -verkkojen tehokkuutta,
joustavuutta, turvallisuutta, luotettavuutta ja laadukkuutta, erityisesti nykyistä laajemmin
yhdentyneiden Euroopan energiamarkkinoiden puitteissa. Sähköverkkojen osalta tavoitteena on
nykyisten sähköverkkojen muuttaminen joustavaksi ja interaktiiviseksi (asiakkaat/verkonhaltijat)
palveluverkoksi, sähkövirtojen valvonta reaaliajassa ja esteiden poistaminen uusiutuvien
energialähteiden ja hajautetun energiantuotannon (esim. polttokennot, mikroturbiinit,
mäntämoottorit) laajamittaisen käyttöönoton ja tehokkaan integroinnin tieltä. Tämä edellyttää myös
keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden tutkimusta, kehittämistä ja demonstrointia (esim.
innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologiaratkaisut, uusiutuvien energialähteiden
varastointiteknologiat, tehoelektroniikka ja suprajohtavat laitteet), myös uusien valvontaan ja
luotettavuuden takaamiseen liittyvien laitteiden kehittämistä sähköjärjestelmiä varten.
Kaasuverkkojen osalta tavoitteena on demonstroida älykkäämpiä ja tehokkaampia prosesseja ja
järjestelmiä kaasun siirtoa ja jakelua varten, mukaan luettuna uusiutuvien energialähteiden tehokas
integrointi ja biokaasun käyttö nykyisissä verkoissa.
 ---pagebreak--- L 400/170         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
• Energiatehokkuus ja energiansäästö
Tarjolla olevat mittavat mahdollisuudet säästöihin loppuenergian ja primaarienergian kulutuksessa
ja energiatehokkuuden parantamiseen1 on hyödynnettävä tutkimalla, optimoimalla, validoimalla ja
demonstroimalla uusia ratkaisuja sekä optimoimalla tunnustettuja ja uusia ratkaisuja ja
teknologioita, joita voidaan käyttää rakennuksissa, palveluissa ja teollisuudessa. Tähän sisältyvät
energiatehokkuutta edistävien kestävien strategioiden ja teknologioiden yhdisteleminen, uusiutuvien
energialähteiden käyttö, yhteis- ja monimuototuotanto sekä kysynnänhallintatoimien ja -laitteiden
laajamittainen käyttöönotto kaupungeissa ja taajamissa ja mahdollisimman vähän
ilmastonmuutokseen vaikuttavan rakentamisen demonstrointi (ekorakentaminen). Tarvittavia
laajamittaisia toimia voidaan tukea innovatiivisella t&k-työllä, jossa tarkastellaan yksittäisiä
komponentteja tai teknologioita, esim. monimuototuotantoa ja ekorakentamista (valaistus mukaan
luettuna). Keskeisenä tavoitteena on paikallisyhteisöjen energiajärjestelmien optimointi siten, että
yhtäältä vähennetään merkittävästi energian kysyntää ja toisaalta otetaan käyttöön edullisin ja
kestävin energiahuoltoratkaisu. Tähän voi kuulua esimerkiksi uusien polttoaineiden käyttö tietyissä
ajoneuvokannoissa2.
• Energiapolitiikan päätöksentekoa tukeva tietämys
Tavoitteena on kehittää välineitä, menetelmiä ja malleja energiateknologioihin liittyvien keskeisten
taloudellisten ja sosiaalisten kysymysten arviointia varten. Toimiin sisältyvät tietokantojen
luominen ja skenaarioiden laatiminen laajentunutta EU:ta varten sekä sen arviointi, miten
energiapolitiikalla ja muilla energian kannalta merkittävillä politiikoilla voidaan vaikuttaa energian
toimitusvarmuuteen, ympäristöön, yhteiskuntaan, energiateollisuuden kilpailukykyyn ja
kansalaisten antamaan hyväksyntään liittyviin kysymyksiin. Erityisen tärkeä tutkimuskohde on
teknologian kehityksen vaikutus yhteisön eri alojen politiikkaan. Toimiin kuuluu myös tieteellinen
tuki toimintapolitiikan laadinnalle.
1
        Näitä mahdollisuuksia on kuvailtu 22. kesäkuuta 2005 annetussa "vihreässä kirjassa
        energiatehokkuudesta "Enemmän tuloksia vähemmällä"", KOM(2005)265.
2
        Nämä toimet pohjautuvat kuudennessa puiteohjelmassa tuetuista CONCERTO- ja
        CIVITAS-aloitteista saatuihin kokemuksiin.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     L 400/171
Kansainvälinen yhteistyö
Koska haasteet, uhkat ja mahdollisuudet ovat maailmanlaajuisia, kansainvälisellä yhteistyöllä on
entistä suurempi merkitys energia-alan tutkimuksessa. Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvillä
toimilla tuetaan strategisesti tärkeitä monenvälisiä yhteistyöaloitteita, joita ovat muun muassa
International Partnership for the Hydrogen Economy (IPHE), Carbon Sequestration Leadership
Forum (CSLF) ja Johannesburg Renewable Energy Coalition (JREC). Tukea annetaan myös muille
toimille, joissa tarkastellaan muun muassa energiapolitiikan seurauksia ympäristön kannalta,
energiahuoltoon liittyviä keskinäisiä riippuvuussuhteita, teknologian siirtoa ja valmiuksien
kehittämistä, ja toimille, jotka koskevat voimakkaasti kasvavia talouksia ja niiden huomattavaa
energiantarvetta.
Energia-alan kansainvälisellä tutkimusyhteistyöllä tuetaan myös köyhyyden poistamiseen ja
kestävään kehitykseen tähtäävää EU:n energia-aloitetta (EUEI), joka pantiin alulle kestävän
kehityksen huippukokouksessa (WSSD). Aloitteen tavoitteena on edistää vuosituhannen
kehitystavoitteiden saavuttamista tarjoamalla luotettavia, kohtuuhintaisia ja kestäviä
energiapalveluja köyhyydessä eläville.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Yllättäviä tarpeita koskevalla tutkimuksella edistetään uusien tieteellisten ja teknologisten
mahdollisuuksien määrittelyä ja hyödyntämistä energian toimituksen, muuntamisen ja käytön sekä
kestävyyden osalta. Tutkimus nivotaan usein muihin aihe- ja tutkimusaloihin, kuten
bioteknologiaan ja uusiin materiaaleihin ja tuotantoprosesseihin. Ennakoimattomia politiikkaan
liittyviä tarpeita, jotka saattavat vaatia nopeaa reagointia, voivat olla muun muassa
ilmastonmuutokseen liittyvien kansainvälisten toimien kehittäminen sekä reagointi energian
toimituksen tai hintojen vakaviin häiriöihin tai epävakauteen.
 ---pagebreak--- L 400/172        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
6.        Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)
Tavoite
Tavoitteena on edistää ympäristön sekä luonnonvarojen kestävää hallintaa. Tähän pyritään
parantamalla tietämystä ilmaston, biosfäärin, ekosysteemien ja ihmisen toiminnan välisistä
vuorovaikutussuhteista sekä kehittämällä uusia teknologioita, välineitä ja palveluja, joiden avulla
maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä voidaan käsitellä integroidusti. Toimissa keskitytään
ilmastojärjestelmien, ekologisten järjestelmien sekä maa- ja meriympäristön järjestelmien
muutosten ennustamiseen sekä välineisiin ja teknologioihin, joiden avulla voidaan seurata, ehkäistä
ja lieventää ympäristöpaineita ja -riskejä ja mukautua niihin (terveysriskit mukaan luettuina) sekä
hoitaa luonnon- ja kulttuuriympäristöä kestävästi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/173
Lähestymistapa
Ympäristön suojelu on olennaisen tärkeää nykyisen ja tulevien sukupolvien elämänlaadun sekä
talouskasvun kannalta. Väestönkasvu, kaupungistuminen, rakentaminen, maatalouden, vesiviljelyn,
kalatalouden, liikenteen ja energiantuotannon jatkuva kasvu, maankäyttö sekä ilmaston paikallinen,
alueellinen ja maailmanlaajuinen vaihtelu ja lämpeneminen aiheuttavat painetta maapallon
luonnonvaroille ja kulttuuriympäristölle. EU:n haasteena onkin varmistaa jatkuva ja kestävä kasvu
ja lieventää samalla haitallisia ympäristövaikutuksia. EU:n laajuista yhteistyötä tarvitaan, koska
maat, alueet ja kaupungit joutuvat kohtaamaan yhteisiä ympäristöongelmia ja koska
ympäristötutkimuksen tutkimusalan laajuus, monimuotoisuus ja monimutkaisuus edellyttävät tiettyä
kriittistä massaa. Tällainen yhteistyö helpottaa myös yhteistä suunnittelua, toisiinsa liitettyjen ja
yhteentoimivien tietokantojen käyttöä sekä yhteisten indikaattoreiden, arviointimenetelmien ja
yhdenmukaisten ja laajamittaisten havainnointi- ja ennustamisjärjestelmien kehittämistä. Lisäksi
kansainvälinen yhteistyö on tarpeellista tietämyksen lisäämiseksi ja ympäristön paremman hoidon
edistämiseksi maailmanlaajuisesti.
 ---pagebreak--- L 400/174         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
Tähän aihealueeseen kuuluvalla tutkimuksella1 edistetään myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden
kansainvälisten sitoumusten noudattamista. Tällaisia sitoumuksia ovat muun muassa
ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus, Kioton ja Montrealin
pöytäkirjat, Kioton jälkeiset pöytäkirja-aloitteet, biologista monimuotoisuutta koskeva YK:n
yleissopimus, aavikoitumisen estämistä koskeva YK:n yleissopimus, pysyviä orgaanisia yhdisteitä
koskeva Tukholman yleissopimus sekä vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen
huippukokouksessa asetetut tavoitteet, myös EU:n vesialoite (sekä kestävän tuotannon ja
kulutuksen edistäminen). Niin ikään tutkimuksella edistetään osallistumista hallitusten väliseen
ilmastonmuutospaneeliin ja kaukokartoitusta käsittelevään toimikuntaan (Group on Earth
Observation, GEO). Siinä otetaan myös huomioon vuosituhannen ekosysteemiarviointi (Millennium
Ecosystem Assessment). Lisäksi tuetaan tutkimustarpeita, joita aiheutuu voimassa ja valmisteilla
olevista yhteisön säädöksistä ja toimista (kuten Natura 2000 -ohjelmasta ja kemikaalialan Reach-
valvontajärjestelmästä), kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ja siihen liittyvien
teemakohtaisten strategioiden (kuten meri- ja maaperästrategioiden) ja muiden kehitteillä olevien
strategioiden (kuten elohopeastrategian) toteuttamisesta sekä ympäristöteknologian
toimintasuunnitelmasta ja ympäristöä ja terveyttä koskevasta toimintasuunnitelmasta.
Tukemalla innovatiivisia ympäristöteknologioita voidaan edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä,
ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen mukautumista sekä ekosysteemien ja
kulttuuriympäristön suojelua. Tutkimuksella edistetään myös teknologian kehitystä, joka parantaa
eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten markkina-asemaa muun muassa
ympäristöteknologian alalla. Muun muassa vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta, kemianteollisuuden
kestävää kehitystä, rakentamista sekä metsätaloutta käsittelevät eurooppalaiset teknologiayhteisöt
ovat todenneet EU:n tason toimien tarpeen. Jäljempänä kuvattavilla toimilla tuetaankin niiden
esittämien tutkimuslinjausten toteuttamista olennaisilta osin.
1
        Biologisten luonnonvarojen tuotantoon ja käyttöön liittyvää täydentävää tutkimusta
        käsitellään aihealueen "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia" yhteydessä.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                    L 400/175
Kansallisten ohjelmien koordinointia tehostetaan laajentamalla ja syventämällä nykyisiä
ympäristötutkimuksen alan ERA-Net-verkkoja.1
Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisössä toteutetun tutkimuksen tulosten tehokkaampaan
levittämiseen – muun muassa hyödyntämällä yhteisön ja jäsenvaltioiden täydentävien
rahoitusmekanismien välistä synergiaa – sekä tulosten käyttöönoton vauhdittamiseen
loppukäyttäjien ja erityisesti poliittisten päätöksentekijöiden piirissä.
Jäljempänä kuvattujen toimien yhteydessä kehitetään tarvittaessa integroituja ratkaisuja, välineitä ja
hallintastrategioita. Toimissa huolehditaan monialaisten tutkimusaiheiden2 koordinoinnista.
Toimissa otetaan huomioon politiikkojen ja teknologioiden sosioekonomiset näkökohdat.
1
        Tähän voisi sisältyä myös Itämeren tutkimukseen liittyvien ohjelmien yhteinen
        toteuttaminen ja uusien ERA-NET-verkkojen perustaminen.
2
        Ympäristöteknologian osalta on erityisen tärkeää huolehtia koordinoinnista kilpailukyvyn ja
        innovoinnin puiteohjelman kanssa.
 ---pagebreak--- L 400/176         FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
Toimet
• Ilmastonmuutos, ympäristön pilaantuminen ja riskit
–         Ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvat paineet
Ilmaston ja maapallon ja meren luonnonjärjestelmän toimintaa, myös napaseuduilla, on tutkittava
integroidusti, jotta voidaan havainnoida ja analysoida näiden järjestelmien aiempaa kehitystä ja
ennakoida niiden tulevia kehityssuuntia, hyödyntämällä muun muassa havainnointia, kokeellista
tutkimusta ja edistynyttä mallintamista ja ottamalla huomioon myös ihmistoiminnasta johtuva
ilmastovaikutus. Tämä mahdollistaa tehokkaiden sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteiden
kehittämisen ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia varten. Tutkimuksessa laaditaan ja validoidaan
edistyneitä ilmastonmuutosmalleja, joissa tarkastellaan erilaajuisia alueita koko maapallosta aina
paikalliseen tasoon saakka. Näitä malleja käytetään muutosten, mahdollisten vaikutusten ja
kriittisten kynnysten, kuten merten happamuusasteen, arvioinnissa. Toimissa tutkitaan ilmakehän
koostumuksessa ja veden kierrossa tapahtuvia muutoksia ja kehitetään riskilähtöisiä
lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon kuivuuden, myrskyjen ja tulvien esiintymisessä
tapahtuneet muutokset. Toimiin kuuluu hiilidioksidi- ja kasvihuonekaasujen, myös aerosolien,
taseiden määrittely ja tutkiminen. Tutkimuskohteina ovat myös ilman, veden ja maaperän
luonnonmukaisen ja ihmistoiminnasta johtuvan pilaantumisen ympäristön laatuun ja ilmastoon
aiheuttama paine sekä ilmakehän, stratosfäärin otsonikerroksen, maanpinnan, jäätiköiden ja
valtamerien välinen vuorovaikutus. Lisäksi tarkastellaan myös palautemekanismeja ja äkillisiä
muutoksia (esim. merivirtauksissa) sekä biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin
kohdistuvia vaikutuksia, mukaan luettuina merenpinnan nousun vaikutukset rannikkoalueisiin sekä
vaikutukset herkkiin alueisiin kuten vuoristoihin.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/177
–         Ympäristö ja terveys
Jotta voidaan tukea ympäristöä ja terveyttä koskevaa toimintasuunnitelmaa ja ottaa huomioon
uusiin ympäristöriskeihin liittyvät kansanterveysongelmat ja karakterisoida näihin riskeihin liittyviä
sairauksia, tarvitaan monitieteistä tutkimusta, jossa tarkastellaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien
riskitekijöiden ja ihmisen terveyden välistä vuorovaikutusta. Tutkimuksessa keskitytään
globaalimuutoksen (ilmastonmuutos, maankäyttö ja globalisaatio) vaikutuksiin, eri altistumisteitä
pitkin tapahtuvaan monialtistumiseen, pilaantumislähteiden määrittämiseen sekä uusiin tai
kehittymässä oleviin ympäristöstressiä aiheuttaviin tekijöihin ja vektoreihin (esim. sisä- ja
ulkoilmaympäristö, kaupunkiympäristöön liittyvät seikat, ilman pilaantuminen, sähkömagneettiset
kentät, melu ja altistuminen myrkyllisille aineille, mukaan lukien vaarallisia aineita koskevan
integroidun riskinarvioinnin ja menetelmien kehittäminen) ja niiden mahdollisiin
terveysvaikutuksiin. Tutkimuksessa pyritään myös yhdistämään toimia, jotka koskevat ihmisten
biomonitoroinnin tieteellisiä näkökohtia, menetelmiä ja välineitä koordinoidun ja yhdenmukaisen
lähestymistavan kehittämiseksi. Tutkimus käsittää alttiisiin väestöryhmiin keskittyvät
eurooppalaiset kohorttitutkimukset, menetelmät ja välineet riskien parempaa karakterisointia ja
arviointia varten sekä riskien ja terveysvaikutusten vertailun. Tutkimuksessa kehitetään
biomarkkereita ja mallintamisvälineitä, joissa otetaan huomioon altistuminen useille riskitekijöille,
vaihtelut altistuvuudessa ja epävarmuustekijät. Lisäksi luodaan edistyneitä menetelmiä ja
päätöksenteon tukivälineitä (indikaattoreita, tietokantoja, kustannushyöty- ja
monikriteerianalyysejä, terveysvaikutusten arviointeja ja sairaustaakka- ja kestävyysanalyysejä)
riskinarviointia, mallien ja järjestelmien validointia ja yhteenliittämistä, riskien hallintaa ja riskeistä
tiedottamista varten ja tueksi toimintapolitiikan kehittämiselle, arvioinnille ja seurannalle.
 ---pagebreak--- L 400/178         FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
–         Luonnonuhkat
Luonnonkatastrofien hallinta edellyttää moniriskilähestymistapaa, jossa yhdistetään riskikohtaiset
tarpeet ja kattava suunnittelu. Vaarojen, haavoittuvuuden ja riskien arviointia varten tarvitaan
parempaa tietämystä, parempia menetelmiä ja integroidumpaa kokonaisuutta. Lisäksi on kehitettävä
kartoitus-, ehkäisy-, havaitsemis- ja lieventämisstrategioita, joissa otetaan huomioon myös
taloudelliset ja sosiaaliset tekijät. Tutkimuksessa käsitellään katastrofeja, jotka liittyvät ilmastoon
(esim. myrskyt, kuivuus, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja tulvat sekä muut ääritilanteet) ja
geologisiin uhkiin (esim. maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset ja hyökyaallot), ja niiden
vaikutuksia. Tutkimuksen avulla on määrä oppia tuntemaan ilmiöiden taustalla olevia prosesseja.
Sillä voidaan myös parantaa havainto- ja ennustemenetelmiä determinististen ja probabilististen
lähestymistapojen pohjalta. Sillä tuetaan myös ennakkovaroitus- ja tiedotusjärjestelmien ja nopean
toiminnan järjestelmien kehittämistä tarkoituksena vähentää ihmisasutusten riskialttiutta. Myös
suurten luonnonuhkien yhteiskunnallisia vaikutuksia pyritään kvantifioimaan ekosysteemeille
aiheutuvat vaikutukset mukaan lukien.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/179
• Resurssien kestävä hallinta
–         Luonnonvarojen ja ihmisen aikaansaamien resurssien ja biologisen monimuotoisuuden
          säilyttäminen ja kestävä hallinta
Tutkimustoimilla pyritään parantamaan tietämyspohjaa ja kehittämään edistyneitä malleja ja
välineitä, joita tarvitaan resurssien kestävässä hallinnassa ja kestävien kulutusmallien luomisessa.
Tarkoituksena on mahdollistaa ekosysteemien toiminnan ja niiden ennalleen palautumisen
ennustaminen sekä ekosysteemien (biologisen monimuotoisuuden, veden ja maaperän ja merien
luonnonvarojen kannalta) tärkeiden rakenteellisten ja toiminnallisten osien vahingoittumisen tai
ehtymisen lieventäminen. Ekosysteemien mallintamista koskevassa tutkimuksessa otetaan
huomioon suojelu- ja säilyttämiskäytännöt. Toimilla edistetään innovatiivisia lähestymistapoja,
joiden avulla ekosysteemipalveluista voidaan kehittää taloudellisia toimintoja. Integroituja
lähestymistapoja kehitetään aavikoitumisen, maaperän huonontumisen ja eroosion ennaltaehkäisyyn
ja torjuntaan (mukaan lukien veden järkevä käyttö) sekä biologisen monimuotoisuuden
köyhtymisen pysäyttämiseen ja ihmistoiminnasta aiheutuvien kielteisten seurausten lievittämiseen.
Tutkimuskohteina ovat myös metsien sekä maisema- ja kaupunkiympäristön, myös entisten
teollisuusalueiden, kestävä käyttö ja hoito. Erityistä huomiota kiinnitetään suunnitteluun ja
kestävään jätehuoltoon. Tutkimuksessa hyödynnetään avoimia, hajautettuja ja yhteentoimivia
tiedonhallinta- ja tietojärjestelmiä ja edistetään niiden kehittämistä. Lisäksi tuetaan luonnonvaroihin
ja niiden käyttöön liittyviä arviointeja, ennusteita ja palveluita.
 ---pagebreak--- L 400/180        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
–         Meriympäristöjen hallinta
Erityisiä tutkimustoimia tarvitaan, jotta voidaan paremmin ymmärtää ihmisen toiminnan
vaikutuksia meriympäristöön ja sen luonnonvaroihin, mukaan luettuna aluemerien ja
rannikkoalueiden pilaantuminen ja rehevöityminen. Vesiympäristöissä, myös rannikko- ja
aluemerien sekä syvänmeren ekosysteemeissä ja merenpohjassa toteutettavilla tutkimustoimilla
pyritään havainnoimaan ja seuraamaan tätä ympäristöä ja ennakoimaan sen käyttäytymistä sekä
lisäämään tietämystä merestä ja merten luonnonvarojen kestävästä käytöstä. Ihmisen toiminnan
vaikutuksia meriin arvioidaan soveltamalla integroitua lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon
merten biologinen monimuotoisuus, ekosysteemiprosessit ja -palvelut, merivirtaukset ja
merenpohjan geologia. Samoin kehitetään ratkaisuja ja välineitä valtamerten ja niiden resurssien
kestävän käytön strategioiden tueksi. Tähän kuuluvat eri menetelmät, tietojärjestelmät ja tietokannat
sekä välineet politiikkojen ja instrumenttien arviointia varten.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     L 400/181
• Ympäristöteknologiat
–        Luonnon- ja kulttuuriympäristön havainnointiin, simulointiin, huonontumisen
         ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sopeuttamiseen, korjaamiseen ja ennallistamiseen
         käytettävät ympäristöteknologiat
Uusia tai parannettuja ympäristöteknologioita tarvitaan ihmisen toiminnan ympäristövaikutusten
vähentämiseksi, ympäristön suojelun ja luonnonvarojen hallinnan tehostamiseksi sekä sellaisten
uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi, jotka ovat ympäristön kannalta
suotuisampia kuin olemassa olevat vaihtoehdot. Tutkimus kohdistuu erityisesti seuraaviin aiheisiin:
teknologiat, jotka liittyvät ympäristöriskien ehkäisyyn tai pienentämiseen, uhkien ja katastrofien
lieventämiseen, ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen
pysäyttämiseen; kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja tukevat teknologiat; teknologiat, jotka liittyvät
luonnonvarojen tehokkaampaan hallintaan tai vettä, maaperää, ilmaa, meriä ja muita luonnonvaroja,
mukaan lukien kaupunkiympäristö, pilaavien aineiden ja jätteiden tehokkaampaan käsittelyyn
(mukaan lukien jätteiden kierrätys). Tässä yhteydessä huolehditaan alojen välisestä koordinoinnista
muiden tähän liittyvien aihealueiden kanssa.
–        Kulttuuriperinnön, myös ihmisen asuinympäristön, suojelu, säilyttäminen ja esiin tuominen
Tutkimuksen kohteina ovat teknologiat kulttuurimaiseman – rakennettu ympäristö, kaupunkialueet
ja maisemat – ympäristömyötäistä ja kestävää hoitoa varten sekä kulttuuriperinnön suojelua,
säilyttämistä ja restaurointia varten ympäristön pilaantumisen vaikutusten varalta, mukaan lukien
ympäristövaikutusten arviointi, riskinarvioinnin mallit ja välineet, edistyneet ja vahinkoa
aiheuttamattomat tekniikat vaurioiden kartoitusta varten, uudet restaurointituotteet ja -menetelmät,
lievittämis- ja mukauttamisstrategiat niin irtaimen kuin kiinteänkin kulttuuriperintöön kuuluvan
omaisuuden kestävää hallintaa varten.
 ---pagebreak--- L 400/182         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         Teknologian arviointi, verifiointi ja testaus
Tutkimuksessa keskitytään teknologioiden (myös prosessien, tuotteiden ja palvelujen) riskien ja
suorituskyvyn arviointiin ja tähän liittyvien menetelmien, kuten elinkaarianalyysin, kehittämiseen.
Lisäksi tutkimus kohdistuu erityisesti seuraaviin aiheisiin: ympäristöteknologioiden pitkän aikavälin
mahdollisuudet, markkinapotentiaali ja sosioekonomiset näkökohdat; metsäperustaisen teollisuuden
teknologia, vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta käsittelevä teknologiayhteisö, kemianteollisuuden
kestävää kehitystä käsittelevä teknologiayhteisö; kemikaalien riskinarviointi, jossa pääkohteena
älykkäät testausstrategiat ja -menetelmät eläinkokeiden minimoimiseksi, riskien
kvantifiointitekniikat; sekä tutkimus, jolla tuetaan kolmansien osapuolten arviointivälineitä
täydentävän Euroopan ympäristöteknologioiden verifiointi- ja testausjärjestelmän kehittämistä.
• Maapallon kaukokartoitus- ja arviointivälineet kestävää kehitystä varten
–         Maapallon ja valtamerien kaukokartoitusjärjestelmät ja ympäristön ja kestävän kehityksen
          seurantamenetelmät
Tutkimustoimissa keskitytään GEOSS-järjestelmän (Global Earth Observation System of Systems)
kehittämiseen ja integrointiin GEO-aloitteen puitteissa1, jota täydentää ympäristön ja turvallisuuden
maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä GMES (Global Monitoring for Environment and Security).
GEOSS-järjestelmää on määrä käyttää ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvissä
kysymyksissä. Tutkimuksessa käsitellään havainnointijärjestelmien yhteentoimivuutta,
tiedonhallintaa ja tietojen jakamista sekä tietojen optimointia ympäristöilmiöiden ja niihin liittyvän
ihmisen toiminnan ymmärtämistä, mallintamista ja ennustamista varten. Tarkastelun keskiössä ovat
luonnonuhkat, ilmastonmuutos, sää, ekosysteemit, luonnonvarat, vesi, maankäyttö, ympäristö ja
terveys sekä biologinen monimuotoisuus (riskiarviointiin, ennustemenetelmiin ja
arviointivälineisiin liittyvät näkökohdat mukaan luettuina). Tavoitteena on saavuttaa edistystä
alueilla, joilla GEOSS tuottaa yhteiskunnallisia hyötyjä, ja edistää ympäristön ja turvallisuuden
maailmanlaajuista seurantajärjestelmää (GMES).
1
        Mukaan luettuna GEO:n sihteeristön taloudellinen tukeminen.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                      Euroopan unionin virallinen lehti                  L 400/183
–          Kestävän kehityksen ennustusmenetelmät ja arviointivälineet, joissa otetaan huomioon
           havainnoinnin eri tasot
Jotta voitaisiin arvioida määrällisesti ympäristö- ja tutkimuspolitiikan sekä markkinapohjaisten ja
sääntelyyn perustuvien lähestymistapojen ja nykyisten tuotanto- ja kulutussuuntausten vaikutuksia
kilpailukykyyn ja kestävään kehitykseen, tarvitaan välineitä arviointia varten. Näihin välineisiin
sisältyvät mallit, joissa otetaan huomioon talouden, ympäristön ja yhteiskunnan väliset yhteydet,
sekä niiden pohjalta laaditut hyödylliset ja tehokkaat sopeutumis- ja ennaltaehkäisystrategiat. Tähän
monitieteiseen tutkimusalaan kuuluu kokonaisarviointi globaaleista ympäristömuutoksista
ekosysteemien ja sosioekonomisten systeemien välinen vuorovaikutus mukaan lukien.
Tutkimuksella pyritään myös parantamaan nykyisiä indikaattoreita ja kehittämään uusia kestävän
kehityksen politiikan painopisteiden arvioimiseksi ja niiden välisten yhteyksien analysoimiseksi.
Tässä työssä otetaan huomioon EU:n nykyiset kestävän kehityksen indikaattorit. Toimiin sisältyvät
myös teknologian, sosioekonomisten muutosvoimien, ulkoisvaikutusten ja hallintotapojen
analysointi, arviointi vaikutuksista kestävän kehityksen kannalta ja tulevaa kehitystä ennakoivat
tutkimukset. Tutkimustulosten soveltamisaloja ovat maankäyttöön ja merialueisiin liittyvät
politiikat, kaupunkialueiden kehittäminen , biologinen monimuotoisuus sekä ilmastonmuutokseen
liittyvät taloudelliset, poliittiset ja sosiaaliset ristiriidat.
 ---pagebreak--- L 400/184           FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
Kansainvälinen yhteistyö
Ympäristöongelmilla on poikkeuksetta rajat ylittävä, alueellinen tai maailmanlaajuinen ulottuvuus,
joten kansainvälisellä yhteistyöllä on tärkeä asema tällä aihealueella. Kansainvälinen yhteistyö
liittyy tietyiltä osin EU:n kansainvälisiin sitoumuksiin, kuten ilmastonmuutosta, biologista
monimuotoisuutta, aavikoitumisen estämistä, vesivarojen hoitamista sekä kemikaaleja ja jätteitä
koskeviin yleissopimuksiin ja Johannesburgin huippukokouksen kestävää kehitystä koskeviin
päätöksiin sekä muihin alueellisiin yleissopimuksiin. Huomioon otetaan myös EU:n
ympäristöstrategioista ja toimintasuunnitelmista kumpuavat olennaiset tutkimustoimet1.
Kehitysmaiden ja voimakkaasti kasvavien talouksien kanssa luotavat tiede- ja
teknologiakumppanuudet edistävät vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista useilla aloilla
(esim. ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutusten ehkäiseminen ja lieventäminen,
luonnonvarojen häviämisen pysäyttäminen, vesihuollon ja vedenpuhdistuksen parantaminen,
aavikoitumisen ehkäiseminen ja torjunta, kestävä tuotanto ja kulutus sekä vastaaminen
kaupungistumisen aiheuttamiin ympäristöhaasteisiin), joilla myös pk-yritykset voivat olla tärkeitä
tekijöitä. Erityistä huomiota kiinnitetään maailmanlaajuisten ympäristökysymysten ja alueellisten ja
paikallisten kehitysongelmien väliseen suhteeseen. Tähän liittyvät kysymykset voivat koskea
luonnonvaroja, biologista monimuotoisuutta, ekosysteemejä, maankäyttöä, luonnollisia ja ihmisen
toiminnasta aiheutuvia uhkia ja riskejä, ilmastonmuutosta, ympäristöteknologioita sekä ympäristöä
ja terveyttä. Samoin kiinnitetään huomiota politiikan analysointivälineisiin. Yhteistyö
teollisuusmaiden kanssa parantaa mahdollisuuksia hyödyntää koko maailman edistyneintä
huippututkimusta. Kehitysmaiden tutkijat olisi otettava aktiivisesti mukaan erityisesti kestävän
kehityksen näkökulmien tieteellisen tutkimuksen edistämiseksi.
1
         Esimerkkeinä voidaan mainita Killarneyn suositukset biologista monimuotoisuutta koskevan
         tutkimuksen ensisijaisista aiheista vuoden 2010 tavoitteen saavuttamiseksi (vuonna 2004
         järjestetty Malahiden konferenssi), ilmastonmuutosta ja kehitysyhteistyötä koskeva EU:n
         toimintasuunnitelma (2004), aavikoitumisen estämistä koskevan Yhdistyneiden
         Kansakuntien yleissopimuksen tiede- ja teknologiakomitean määrittelemät ensisijaiset
         toimet sekä kemikaalien ja torjunta-aineiden turvallista hallintaa koskevat EU:n ja
         maailmanlaajuiset strategiat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/185
GEOSS-järjestelmän perustaminen kaukokartoitusta varten edistää kansainvälistä yhteistyötä
maapallon luonnonjärjestelmän ymmärtämiseen ja kestävään kehitykseen liittyvien kysymysten
osalta. Se edistää myös koordinoitua tiedonkeruuta tieteellisiä ja poliittisia tarkoituksia varten.
Julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmät on tarkoitus ottaa tähän mukaan.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Tällä aihealueella esiin nousevia tarpeita koskevassa tutkimuksessa voidaan käsitellä muun muassa
ihmisen, ekosysteemien ja biosfäärin välistä vuorovaikutusta tai luonnonkatastrofeihin taikka
ihmisen toiminnan tai teknologian aiheuttamiin katastrofeihin liittyviä uusia riskejä.
Ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastaaminen saattaa pitää sisällään esimerkiksi
arviointeja, joissa selvitetään uusien politiikkojen vaikutuksia kestävään kehitykseen. Tällaiset
uudet toimet voivat koskea muun muassa ympäristöä ja meripolitiikkaan liittyviä standardeja ja
sääntelyä.
7.       Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)
Tavoite
Tavoitteena on kehittää teknologian ja toiminnallisten edistysaskeleiden sekä eurooppalaisen
liikennepolitiikan pohjalta integroituja, turvallisempia, "vihreämpiä" ja "älykkäämpiä"
yleiseurooppalaisia liikennejärjestelmiä kaikkien kansalaisten, yhteiskunnan ja ilmastopolitiikan
hyödyksi ympäristöä ja luonnonvaroja säästäen sekä turvata Euroopan teollisuuden saavuttama
kilpailukyky maailmanmarkkinoilla ja kehittää sitä edelleen.
 ---pagebreak--- L 400/186          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
Lähestymistapa
Euroopan liikennejärjestelmä on Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin olennainen
tekijä. Se on keskeisessä asemassa, kun ihmisiä ja tavaroita kuljetetaan paikallisessa, alueellisessa,
kansallisessa, eurooppalaisessa ja kansainvälisessä ympäristössä. Tällä aihealueella käsitellään
joitakin ajankohtaisia haasteita, jotka on yksilöity liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa1 ja
jotka liittyvät erityisesti siihen, kuinka voidaan parantaa liikennejärjestelmien suotuisaa vaikutusta
yhteiskuntaan ja teollisuuden kilpailukykyyn laajentuneessa EU:ssa ja minimoida samalla liikenteen
kielteiset vaikutukset ja seuraukset ympäristön, energian käytön, turvallisuuden ja kansanterveyden
kannalta.
Tutkimuksessa omaksutaan uusi kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kytketään toisiinsa kaikki
liikennemuodot ja käsitellään sekä tutkimuksen ja tietämyksen kehittämisen sosioekonomista että
sen teknologista ulottuvuutta. Lähestymistapa kattaa sekä innovoinnin että poliittisen kehyksen.
Tällä alalla perustetut erilaiset teknologiayhteisöt (ACARE ilmailun ja lentoliikenteen alalla,
ERRAC raideliikenteen alalla, ERTRAC tieliikenteen alalla, WATERBORNE vesiliikenteen alalla
sekä vetyä ja polttokennoja käsittelevä teknologiayhteisö) ovat laatineet pitkän aikavälin visioita ja
strategisia tutkimuslinjauksia, jotka tarjoavat hyödyllistä materiaalia tämän aihealueen määrittelyä
varten ja täydentävät poliittisten päätöksentekijöiden tarpeita ja yhteiskunnan odotuksia.
Strategisten tutkimuslinjausten tiettyjen osien pohjalta voidaan mahdollisesti perustaa yhteisiä
teknologia-aloitteita. Valtioiden rajat ylittävää koordinointia liikennesektorin erityiskysymyksissä
voidaan helpottaa ERA-NET-toimien avulla, ja näitä toimia toteutetaan silloin kun se on
tarkoituksenmukaista.
1
         "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika", KOM(2001) 370 lopull.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/187
Erityisesti pk-yritysten kannalta merkityksellisiä ovat muun muassa toimet, joilla pyritään
varmistamaan luotettavat, teknologiavetoiset tarjontaketjut eri aloilla, tuetaan pk-yritysten
osallistumista tutkimusaloitteisiin ja helpotetaan korkean teknologian pk-yritysten asemaa ja
toiminnan käynnistämistä erityisesti edistyneiden liikenneteknologioiden ja liikenteen
erityispalveluihin liittyvien toimien sekä satelliittinavigointijärjestelmien ja -sovellusten
kehittämisen aloilla.
Nykyisiä politiikan tarpeita sekä uusien politiikkojen, kuten meripolitiikan ja yhtenäisen
eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen, kehittämistä, arviointia ja toteuttamista käsitellään sekä
yksittäisissä toimissa että yhteisesti useissa eri toimissa. Toimissa laaditaan selvityksiä ja kehitetään
malleja ja välineitä, joita voidaan käyttää strategiseen seurantaan ja ennustamiseen ja joissa kootaan
yhteen liikenteen tärkeimpiin talous-, sosiaali-, turvallisuus- ja turvatoimi- sekä
ympäristökysymyksiin liittyvää tietämystä. Monialaisia tutkimusaiheita tukevissa toimissa
keskitytään liikenteen erityiskysymyksiin, joita ovat muun muassa turvallisuusnäkökohdat
liikennejärjestelmään elimellisesti liittyvänä edellytyksenä, vaihtoehtoisten energialähteiden käyttö
liikennesovelluksissa ja liikenteen ympäristövaikutusten seuranta, mukaan luettuna ilmastonmuutos,
sekä taloudellista yhdentymistä parantavat toimenpiteet. Ympäristötutkimuksessa olisi käsiteltävä
tapoja vähentää liikenteen haitallisia vaikutuksia ja parantaa liikennejärjestelyjä ja siihen olisi
sisällyttävä liikenteen tehokkuuden edistäminen.
Tukea annetaan myös tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyville toimille ja vaikutusten
arvioinnille; näissä toimissa kiinnitetään erityistä huomiota käyttäjien, myös vähäosaisen väestön,
erityistarpeisiin ja politiikan asettamiin vaatimuksiin liikennealalla.
 ---pagebreak--- L 400/188         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Toimet
• Ilmailu ja lentoliikenne
Toimilla edistetään yhteisön keskeisiä politiikkoja sekä ACARE-teknologiayhteisön strategisten
tutkimuslinjausten toteuttamista. Määrälliset tavoitteet vastaavat näiden tutkimuslinjausten vuoteen
2010 ulottuvaa aikajännettä. Tutkimuksen alaan kuuluvat kaikki ilma-aluksiin, matkustajien
kuljettamiseen ja ilmaliikenteeseen liittyvät näkökohdat lentoliikennejärjestelmässä.
–         Lentoliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen. Tutkimuksessa pyritään
          kehittämään teknologioita ilmailun ympäristövaikutusten vähentämiseksi; tavoitteena on
          puolittaa hiilidioksidipäästöt, vähentää typen oksidien päästöjä 80 prosentilla ja puolittaa
          melutaso. Tutkimuksessa keskitytään ympäristöä vähemmän kuormittavan
          moottoriteknologian kehittämiseen, mukaan luettuna vaihtoehtoinen polttoaineteknologia,
          sekä kiinteä- ja pyöriväsiipisten ilma-alusten (mukaan lukien helikopterit ja tiltrotor-
          lentokoneet) tehokkuuden parantamiseen, uusiin älykkäisiin ja kevyisiin rakenteisiin ja
          aerodynaamisten ominaisuuksien parantamiseen. Muita käsiteltäviä aiheita ovat muun
          muassa ilma-alusten tehokkaampi toiminta lentoasemilla (ilma- ja maatoiminnot),
          ilmaliikenteen hallinta sekä valmistus- ja huoltoprosessit sekä kierrätysprosessit.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/189
–         Ajankäytön tehokkuuden parantaminen. Tavoitteena on parantaa merkittävästi
          lentoliikenteen kapasiteettia, jotta se voidaan mukauttaa lentojen lukumäärän ennustettuun
          kolminkertaistumiseen. Tämä on määrä saavuttaa parantamalla aikataulujen noudattamista
          kaikissa sääolosuhteissa ja lyhentämällä merkittävästi matkustamiseen liittyviin
          menettelyihin lentoasemilla käytettävää aikaa, kuitenkin siten, että turvallisuus säilyy.
          Osana SESAR-aloitetta1 tutkimuksessa kehitetään ja toteutetaan innovatiivinen
          ilmaliikenteen hallintajärjestelmä, jossa yhdistyvät ilmassa, maassa ja avaruudessa
          sijaitsevat komponentit ja johon liittyy liikennevirtojen säätely ja ilma-alusten itsenäisempi
          toiminta. Muita käsiteltäviä aiheita ovat ilma-alusten suunnitteluun liittyvät näkökohdat
          matkustajien ja rahdin käsittelyn tehostamiseksi, lentoasemien tehokkaaseen käyttöön
          liittyvät uudet ratkaisut sekä lentoliikenteen liittäminen yleiseen liikennejärjestelmään.
          Ilmaliikenteen hallintajärjestelmien kehittämisen mahdollisimman tehokas koordinointi
          Euroopassa varmistetaan SESAR-aloitteella2.
–         Asiakkaiden tyytyväisyyden ja turvallisuuden takaaminen. Tavoitteena on saada aikaan
          ratkaiseva parannus matkustajien valinnanmahdollisuuksissa ja lentovaihtoehtojen
          joustavuudessa. Lisäksi onnettomuuksien määrä pyritään vähentämään viidesosaan
          nykyisestä. Uudet teknologiat mahdollistavat ilma-alus-/moottoriyhdistelmien valikoiman
          laajentamisen siten, että käytössä on runsaasti eri vaihtoehtoja laajarunkoisista
          lentokoneista pienempikokoisiin aluksiin pyöriväsiipiset ilma-alukset mukaan lukien. Ne
          mahdollistavat myös automaation käytön lisäämisen järjestelmän kaikissa osissa, myös
          alusten ohjauksessa. Tutkimuksella pyritään myös parantamaan matkustusmukavuutta ja
          viihtyvyyttä, luomaan uusia palveluja sekä kehittämään matkustamon
          logistiikkajärjestelmiä sekä aktiivisia ja passiivisia turvallisuustoimenpiteitä, joissa
          kiinnitetään erityistä huomiota inhimillisiin tekijöihin. Lisäksi tutkimuksessa käsitellään
          lentoasemien ja lentoliikenteen toimintojen mukauttamista erityyppisiin aluksiin sekä
          ympärivuorokautista toimintaa yhteisössä hyväksyttyjen melutasojen rajoissa.
1
        SESAR (Single European Sky Air Trafic Management Research) – yhtenäisen
        eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan uudistusohjelma.
2
        Ilmaliikenteen hallintaan liittyvien toimien koordinointia varten on määrä perustaa
        yhteisyritys.
 ---pagebreak--- L 400/190          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                     30.12.2006
–         Kustannustehokkuuden parantaminen. Tavoitteena on luoda kilpailuun perustuva
          tarjontaketju, jossa markkinoilletuontiaika voidaan puolittaa, sekä alentaa tuotekehitys- ja
          käyttökustannuksia, jotta kansalaisilla olisi käytössä kohtuuhintaisia liikennepalveluja.
          Tutkimuksessa keskitytään koko liiketoimintaprosessin parantamiseen
          konseptisuunnittelusta tuotekehittelyyn, valmistukseen ja käytön aikaisiin toimintoihin,
          mukaan luettuna tarjontaketjun integrointi. Tutkimus käsittää simulointimahdollisuuksien
          ja automaation kehittämisen, innovatiivisen ja huoltovapaan, mukaan lukien korjaukset ja
          tarkastukset, ilma-aluksen toteuttamiseen tarvittavat teknologiat ja menetelmät sekä kevyet
          ja joustavat menettelyt ilma-alusten ja lentoasemien toimintaa ja ilmaliikenteen hallintaa
          varten.
–         Ilma-aluksen ja matkustajien suojelu. Tavoitteena on estää kaikenlaiset vihamieliset teot,
          joilla ilma-alusta väärinkäyttäen pyritään aiheuttamaan vammoja, menetyksiä, vahinkoja
          tai haittaa matkustajille tai yleensäkin kansalaisille. Tutkimuksessa keskitytään
          lentoliikennejärjestelmän olennaisiin osatekijöihin, kuten matkustamon turvatoimiin ja
          ohjaamon suunnitteluun, automaattiseen ohjaukseen ja laskeutumiseen siinä tapauksessa,
          että ilma-alusta käytetään luvattomasti, suojautumiseen ulkopuolisia hyökkäyksiä vastaan
          sekä ilmatilan hallinnan ja lentoaseman toiminnan turvallisuusnäkökohtiin.
–         Tien avaaminen tulevaisuuden lentoliikenteelle. Tavoitteena on tutkia radikaalisti
          uudenlaisia ja nykyistä ympäristötehokkaampia, vaivattomammin käytettävissä olevia ja
          innovatiivisempia teknologioita, jotka voivat helpottaa lentoliikenteessä tämän vuosisadan
          jälkipuoliskolla ja sen jälkeen tarvittavaa siirtymää. Tutkimuksessa käsiteltäviä näkökohtia
          ovat muun muassa uudet voimalaite- ja nostovoimaratkaisut, ilma-alusten sisätiloja
          koskevat uudet ideat, mukaan lukien suunnittelu, uudet lentoasemaratkaisut, ilma-alusten
          uudet ohjaus- ja valvontamenetelmät, lentoliikennejärjestelmän toiminnan vaihtoehtoiset
          menetelmät ja lentoliikenteen liittäminen muihin liikennemuotoihin.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/191
• Kestävä pintaliikenne (raide-, maantie- ja vesiliikenne)
–        Pintaliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen. Tavoitteena on kehittää
         teknologioita ja osaamista ympäristön (ilman – kasvihuonekaasut mukaan lukien – veden
         ja maaperän) pilaantumisen vähentämiseksi ja muun muassa ilmastonmuutokseen,
         terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja meluun liittyvien ympäristövaikutusten
         rajoittamiseksi. Tutkimuksella vähennetään voimanlähteiden, esimerkiksi
         hybriditekniikkaan perustuvien ratkaisujen, päästöjä ja parannetaan niiden
         energiatehokkuutta sekä edistetään vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä, mukaan lukien
         vety ja polttokennot keskipitkän ja pitkän aikavälin vaihtoehtoina siten, että otetaan
         huomioon kustannus- ja energiatehokkuuteen liittyvät näkökohdat. Toimet kattavat
         infrastruktuuri-, ajoneuvo-, alus- ja komponenttiteknologiat ja niissä käsitellään myös
         järjestelmän yleistä optimointia. Liikenteen kehityssuuntiin liittyvässä tutkimuksessa
         käsitellään valmistusta, rakentamista, käyttöä, ylläpitoa, vianmääritystä, korjaamista,
         tarkastamista ja katsastusta, purkamista, loppukäsittelyä, kierrätystä, romuajoneuvoja
         koskevia strategioita sekä toimintaa merellä onnettomuustapauksissa.
 ---pagebreak--- L 400/192          FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                          30.12.2006
–         Liikennemuotosiirtymän edistäminen ja lisääminen sekä liikennekäytävien ruuhkien
          vähentäminen1. Tavoitteena on kehittää ja demonstroida henkilöiden ja tavaroiden
          saumattomia ovelta ovelle -kuljetuksia sekä teknologioita ja järjestelmiä, joilla voidaan
          taata tehokas intermodaalisuus, myös rautatie- ja vesiliikenteen kilpailukykyä silmällä
          pitäen. Tähän sisältyvät toimet, joissa käsitellään paikallisten, alueellisten, kansallisten ja
          eurooppalaisten liikenneverkkojen, -järjestelmien ja -palvelujen yhteentoimivuutta ja
          toiminnan optimointia sekä niiden intermodaalista yhteenliittämistä yhdennetyn
          lähestymistavan puitteissa. Toimilla pyritään toteuttamaan Euroopan laajuisia strategioita,
          optimoimaan infrastruktuurin käyttö, mukaan luettuina terminaalit ja erikoistuneet verkot,
          parantamaan kuljetusten, liikenteen ja tiedon hallintaa, kehittämään tavaralogistiikkaa ja
          edistämään intermodaalista matkustajaliikennettä sekä liikennemuotosiirtymää koskevia
          strategioita tarkoituksena edistää energiatehokkaiden kulkuvälineiden käyttöä. Lisäksi
          pyritään kehittämään älykkäitä järjestelmiä ja uusia ajoneuvo- ja alusratkaisuja ja -
          teknologioita, myös lastaus- ja purkutoimintoja sekä käyttöliittymiä. Poliittista
          päätöksentekoa tukevaan tietämykseen sisältyvät infrastruktuurin hinnoittelua ja
          käyttömaksuja koskevat kysymykset sekä yhteisön liikennepoliittisten toimien ja Euroopan
          laajuisia verkkoja koskevan politiikan ja siihen liittyvien hankkeiden arviointi.
1
        Koska tavoitteena on palauttaa liikennemuotojakaumassa vuoden 1998 tilanne, yhtä
        liikennemuotoa koskevissa toimissa keskitytään raide- ja vesiliikenteeseen.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/193
–        Kaupunkiliikenteen kestävyyden takaaminen kaikille kansalaisille, myös vähäosaisille.
         Tutkimuksessa keskitytään henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuuteen tutkimalla "seuraavan
         sukupolven ajoneuvoa" ja sen käyttöönottoa. Tässä yhteydessä pyritään yhdistämään
         kaikki saastuttamattoman, energiatehokkaan, turvallisen ja älykkään
         tieliikennejärjestelmän osatekijät. Uusia liikenne- ja liikkuvuuskonsepteja sekä
         organisoinnin ja liikkuvuuden hallinnan innovatiivisia järjestelmiä ja korkealaatuista
         julkista liikennettä koskevalla tutkimuksella pyritään varmistamaan, että kaikilla
         kansalaisilla on mahdollisuudet käyttää liikennepalveluja ja että eri liikennemuodot ovat
         suuressa määrin liitettävissä yhteen. Niin ikään kehitetään ja testataan saastuttamatonta
         kaupunkiliikennettä koskevia innovatiivisia strategioita1. Erityistä huomiota kiinnitetään
         saastuttamattomiin liikennemuotoihin, kysynnän hallintaan, yksityisen liikenteen
         järkeistämiseen sekä tiedotus- ja viestintästrategioihin, -palveluihin ja -infrastruktuureihin.
         Politiikan kehittämistä ja toteuttamista tukeviin välineisiin ja malleihin lukeutuvat
         liikenteen ja maankäytön suunnittelu, jossa otetaan huomioon myös yhteys kasvuun ja
         työllisyyteen.
1
        CIVITAS-aloitteesta saatujen kokemusten pohjalta.
 ---pagebreak--- L 400/194          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
–         Turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen. Tavoitteena on kehittää teknologioita ja
          älykkäitä järjestelmiä riskialttiiden henkilöiden kuten kuljettajien, pyöräilijöiden,
          matkustajien, miehistön ja jalankulkijoiden suojelemiseksi. Tutkimuksessa kehitetään
          edistyneitä teknisiä järjestelmiä ja riskianalyysimenetelmiä ajoneuvojen, alusten ja
          infrastruktuurien suunnittelua ja toimintaa varten. Tutkimuksessa painotetaan kokoavia
          lähestymistapoja, joissa yhdistetään inhimilliset tekijät, rakenteiden kestävyys,
          ennaltaehkäisevät, passiiviset ja aktiiviset turvallisuustekijät valvontajärjestelmät mukaan
          lukien sekä pelastustoimet ja kriisinhallinta. Turvallisuutta käsitellään olennaisena osana
          liikenteen kokonaisjärjestelmää, joka kattaa infrastruktuurit, rahtiliikenteen (tavarat ja
          tavarankuljetussäiliöt), liikenteen käyttäjät ja harjoittajat, ajoneuvot ja alukset sekä
          poliittiset ja lainsäädännölliset toimet, mukaan luettuina päätöksenteon tuki- ja
          validointivälineet.
–         Kilpailukyvyn parantaminen. Tavoitteena on parantaa liikennealan kilpailukykyä,
          varmistaa kestävät, tehokkaat ja kohtuuhintaiset liikennepalvelut sekä luoda uutta
          osaamista ja uusia työmahdollisuuksia tutkimuksen ja kehittämisen avulla. Edistyneissä
          teollisuusprosesseissa käytettävien teknologioiden kehittäminen käsittää suunnittelun,
          valmistuksen, kokoonpanon, rakentamisen ja ylläpidon, ja sen avulla pyritään alentamaan
          elinkaarikustannuksia ja lyhentämään tuotteiden kehitysaikaa. Tutkimuksessa painotetaan
          innovatiivisia ja parannettuja tuote- ja järjestelmäratkaisuja ja liikennepalveluja, joilla
          voidaan varmistaa parempi asiakastyytyväisyys. Lisäksi kehitetään tuotannon uusia
          organisointimalleja, mukaan luettuina tarjontaketjun hallinta ja jakelujärjestelmät.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/195
• Eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo ja EGNOS)
   tukeminen
Eurooppalaiseen maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään sisältyvät EGNOS- ja
Galileo-järjestelmät, ja se tarjoaa käyttöön maailmanlaajuisen paikannus- ja
ajanmääritysinfrastruktuurin1.
–        Mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen. Tavoitteena on edistää palvelujen
         laajempaa käyttöä (erilaisia palvelutyyppejä ovat avoimet ja kaupalliset palvelut,
         ihmishengen turvaamiseen liittyvät palvelut ja etsintä- ja pelastuspalvelut sekä julkisesti
         säännellyt palvelut), kehittää liikenteen hallintasovelluksia tavaroiden ja vaarallisten
         materiaalien kuljetus mukaan lukien, hyödyntää sivutuotteena syntyviä palveluja ja
         demonstroida satelliittinavigoinnin hyötyjä ja tehokkuutta.
–        Välineiden ja asianmukaisen ympäristön luominen. Tavoitteena on varmistaa palvelujen
         turvallinen ja turvattu käyttö, pääasiassa keskeisiä sovelluksia koskevalla sertifioinnilla,
         sekä ennakoida ja varmistaa, että palvelut ovat riittäviä uusien politiikkojen ja
         lainsäädännön ja niiden täytäntöönpanon kannalta. Lisäksi tavoitteena on kehittää julkisesti
         säänneltyjä palveluja noudattaen hyväksyttyjä saatavuutta koskevia periaatteita, kehittää
         navigointisovelluksissa käytettäviä keskeisiä digitaalisia topografia-, kartografia- ja
         maanmittaustietoja ja järjestelmiä sekä tarkastella turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyviä
         tarpeita ja vaatimuksia.
–        Vastaanottimien mukauttaminen vaatimuksiin ja perusteknologioiden parantaminen.
         Tavoitteita ovat vastaanotinten suorituskyvyn parantaminen, laitteiden virrankulutuksen
         alentaminen ja koon pienentäminen, sisätilojen paikannuksen peiton kattavuus, kytkeminen
         radiotaajuudella toimiviin tunnistuslaitteisiin, ohjelmistopohjaisen vastaanotinteknologian
         hyödyntäminen, yhdistäminen muihin toimintoihin, kuten televiestintään, sekä maan
         pinnalla sijaitsevan keskeisen navigointi-infrastruktuurin teknologian tukeminen
         häiriönsiedon ja joustavuuden varmistamiseksi.
1
        Tutkimustoimia hallinnoi maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS)
        Euroopan valvontaviranomainen.
 ---pagebreak--- L 400/196           FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–          Infrastruktuurin kehityksen tukeminen. Tavoitteena on valmistautua toisen sukupolven
           järjestelmää varten, mukautua käyttäjien muuttuviin vaatimuksiin ja markkinaennusteisiin,
           hyödyntää infrastruktuurin kansainvälistymistä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja
           kehittää maailmanlaajuisia standardeja.
Kansainvälinen yhteistyö
Kansainvälinen yhteistyö on tärkeä osa tämän alan TTK-toimintaa, ja sitä pyritään edistämään osa-
alueilla, joilla siitä on etua teollisuudelle ja poliittisille päätöksentekijöille. Toimien mahdollisia
aihealueita ovat yleisesti ottaen osa-alueet, jotka ovat markkinoiden kannalta kiinnostavia (esim.
maailmankaupan kehitys ja verkkojen ja palvelujen yhdistäminen mantereiden laajuisesti ja
mantereiden välillä), osa-alueet, joilla on mahdollisuuksia käyttää ja hankkia tieteellistä tietoa ja
teknologiaa, joka täydentää nykyistä eurooppalaista osaamista ja hyödyttää kaikkia osapuolia, sekä
osa-alueet, joilla Eurooppa voi vastata maailmanlaajuisin tarpeisiin (esim. ilmastonmuutos) tai
edistää kansainvälisiä standardeja ja maailmanlaajuisia järjestelmiä (esim. soveltava logistiikka ja
satelliittinavigointi-infrastruktuuri).
Esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastaaminen
Esiin nouseviin tarpeisiin liittyvillä toimilla tuetaan tutkimusta, jolla vastataan tulevaisuuden
liikennejärjestelmien kriittisiin muutoksiin ja haasteisiin. Mahdollisia tutkimuskohteita ovat muun
muassa uudet kuljetus- ja ajoneuvoratkaisut, automaatio, liikkuvuus ja organisaatio.
Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet, jotka saattavat vaatia erityistä liikenteeseen liittyvää
tutkimusta, voivat liittyä laajoihin yhteiskunnallisiin kysymyksiin, kuten muutoksiin väestön
ikärakenteessa, elämäntavoissa ja yhteiskunnan liikennejärjestelmiin kohdistamissa odotuksissa,
sekä ilmeneviin riskeihin tai ongelmiin, jotka erittäin merkittäviä Euroopan yhteiskunnan kannalta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/197
8.       Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet
Tavoite
Tavoitteena on syvällinen yhteinen ymmärrys niistä monimutkaisista ja toisiinsa kytkeytyvistä
sosioekonomisista haasteista, joita Euroopalla on edessään ja jotka liittyvät muun muassa kasvuun,
työllisyyteen ja kilpailukykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja
koulutuksellisiin haasteisiin laajentuneessa EU:ssa, kestävään kehitykseen, ympäristöön liittyviin
haasteisiin, väestörakenteen muutokseen, siirtolaisuuteen ja kotoutumiseen, elämänlaatuun ja
maailmanlaajuiseen keskinäisriippuvuuteen. Erityisesti on tarkoitus vankistaa tietämysperustaa
kyseisiä osa-alueita koskevan politiikan laadintaa varten.
Lähestymistapa
Tutkimuksen painopisteinä ovat merkittävimmät Eurooppaa ja koko maailmaa nyt ja
tulevaisuudessa kohtaavat yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kulttuuriset haasteet. Ehdotetut
tutkimuslinjaukset muodostavat yhtenäisen tavan lähestyä näitä haasteita. Kehittämällä keskeisiä
haasteita koskevaa sosioekonomista ja humanistista tietämysperustaa edesautetaan merkittävästi
yhteisen näkemyksen syntymistä koko Euroopassa sekä laajempien kansainvälisten ongelmien
ratkaisua. Tutkimuksen painopisteet tukevat politiikan laatimista, toteutusta, vaikuttavuutta ja
arviointia, mukaan lukien sääntelytoimenpiteet, monilla yhteisön politiikan osa-alueilla niin
Euroopan tasolla, kansallisesti, alueellisesti kuin paikallisestikin. Lisäksi tutkimukseen liittyy
valtaosin myös vahva kansainvälinen näkökulma.
 ---pagebreak--- L 400/198         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Sosioekonomisen ja sosiokulttuurisen tutkimuksen ja kehityksen ennakoinnin lisäksi painotetaan
humanistista tutkimusta, joka avaa uusia näkökulmia ja tukee merkittävästi koko aihealuetta
esimerkiksi historiallisten, kulttuuristen ja filosofisten näkökohtien tarkastelun kautta. Näihin voivat
sisältyä muun muassa tärkeät kieltä, identiteettiä ja arvoja koskevat kysymykset.
Lisäksi työssä voidaan tukeutua myös sen kannalta olennaisiin kansallisiin tutkimusohjelmiin, jotka
täydentävät jäljempänä lueteltuja tutkimustoimia. Niin ikään hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää
sekä mahdollisesti EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavia toimia. Joissakin
kysymyksissä voidaan myös käyttää apuna sosiaalisia kysymyksiä käsitteleviä foorumeja
pohdittaessa tulevaisuuden tutkimuslinjauksia. Näissä voivat olla mukana sekä tutkimusyhteisö että
yhteiskunnan eri sidosryhmät.
Tutkimuksen tueksi luodaan tutkimusinfrastruktuureja, jotka tuottavat uutta tutkimustietoa muun
muassa sekä laadullisten että määrällisten selvitysten avulla, tarjoavat olemassa olevaa tietoa
kansainvälisten vertailututkimusten käyttöön sekä mahdollistavat lähdeaineistojen ja kehittyneiden
tutkimusvälineiden sekä monien eri alojen tutkimustulosten käyttöön saamisen. Osa
infrastruktuuritoimista toteutetaan "Valmiudet"-erityisohjelman infrastruktuuriosion puitteissa, osa
taas tässä selostettavan aihealueen hankkeilla. Tutkimus edellyttää mahdollisuutta käyttää virallisia
tilastoja.
Aihealueella toteutetaan sekä rajatuille kohderyhmille että suurelle yleisölle suunnattuja toimia
tietämyksen ja tutkimustulosten levittämiseksi. Näihin sisältyvät työpajat ja konferenssit, joissa
tutkijat voivat vaihtaa näkemyksiä päätöksentekijöiden ja muiden sidosryhmien kanssa, sekä
tulosten levittäminen eri välineiden avulla.
Sosioekonominen ja humanistinen tutkimus sekä tulevaisuuden ennakointi koordinoidaan
"Yhteistyö"-ohjelman muiden toimien sekä muiden erityisohjelmien kanssa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                      L 400/199
Toimet
• Kasvu, työllisyys ja kilpailukyky osaamisyhteiskunnassa
Tarkoituksena on kehittää ja koota yhteen tutkimusta, joka koskee kasvuun, työllisyyteen ja
kilpailukykyyn liittyviä kysymyksiä. Tavoitteena on, että näitä kysymyksiä voidaan ymmärtää
entistä paremmin ja kokonaisvaltaisemmin, kun jatkossa kehitetään osaamisyhteiskuntaa.
Tutkimuksen on määrä olla hyödyksi politiikan kannalta ja tukea tavoitteiden saavuttamista.
Tutkimus kattaa seuraavat osatekijät:
–        tietämyksen muuttuva merkitys taloudessa, mukaan lukien eri tietämystyyppien merkitys,
         taidot ja osaaminen maailmanlaajuisesti, virallinen ja epävirallinen oppiminen ja
         elinikäinen oppiminen sekä aineettomat hyödykkeet ja investoinnit;
–        talouden rakenteet, rakennemuutos, mukaan lukien aluenäkökohdat kuten alueellistuminen
         ja kansainvälistyminen, ja tuottavuuskysymykset, mukaan luettuina palvelusektorin rooli,
         rahoituksen rooli, demografiset tekijät, kysyntä sekä pitkän aikavälin muutosprosessit;
–        institutionaaliset ja politiikkaan liittyvät kysymykset, kuten makrotalouspolitiikka,
         työmarkkinat, sosiaali- ja sosiaalihuoltojärjestelmät, kansalliset ja alueelliset
         institutionaaliset toimintaympäristöt sekä politiikan yhtenäisyys ja koordinointi.
 ---pagebreak--- L 400/200         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
Tutkimuskohteina ovat lisääntyvän globalisoitumisen, voimakkaasti kasvavien talouksien,
toimintojen siirtämisten ja EU:n laajentumisen mukanaan tuomat uudet haasteet ja mahdollisuudet,
sekä sosioekonominen vakaus, teknologian rooli ja kansainvälinen teknologian siirto, innovoinnin
ja taloudellisen uudistumisen eri muodot, ulkoistaminen ja insourcing, nuoriso ja nuorisopolitiikka,
taloudellinen ja sosiaalinen yrittäjyys sekä Euroopan kulttuuriperinnön ja luovan sektorin
taloudelliset mahdollisuudet. Työllisyyttä koskeviin kysymyksiin kuuluvat myös työttömyys ja
vajaatyöllisyys.
• Taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden yhdistäminen Euroopan tasolla
Tarkoituksena on tukea yhteiskunnallisena päämääränä olevaa taloudellisten, sosiaalisten ja
ympäristötavoitteiden yhdistämistä ja luoda tätä kautta vankempi pohja kestävälle kehitykselle.
Tämän osa-alueen tutkimuksessa tarkastellaan kahta toisiinsa nivoutuvaa kysymystä:
–         miten yhtäältä Euroopassa ja toisaalta Euroopan ulkopuolella sovellettavissa
          sosioekonomisissa malleissa on onnistuttu yhdistämään edellä mainitut tavoitteet ja millä
          edellytyksin tämä on saatu aikaan (esimerkiksi vuoropuhelun, työmarkkinayhteistyön,
          alakohtaisten muutosten ja institutionaalisten muutosten rooli sekä instituutioiden kyky
          kohdata uusia haasteita);
–         alueiden välinen taloudellinen yhteenkuuluvuus ja kaupunki- ja aluekehitys laajentuneessa
          EU:ssa sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus (johon liittyviä kysymyksiä ovat eriarvoisuus,
          sosiaalinen suojelu ja sosiaalipalvelut, veropolitiikka, etniset suhteet ja muuttoliike,
          koulutus, sosiaalinen syrjäytyminen ja terveys) ja sen suhde sosiaalisiin ongelmiin, kuten
          köyhyyteen, asunto-ongelmiin, rikollisuuteen ja huumeiden käyttöön.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      L 400/201
–        Näitä kysymyksiä tarkasteltaessa kiinnitetään huomiota:
         –     mahdollisiin taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden välisiin
               "vaihtosuhteisiin" (trade-offs) tai synergioihin koko maailman tasolla,
         –     ympäristön1, energian ja yhteiskunnan väliseen vuorovaikutukseen,
         –     kestävyyteen pitkällä aikavälillä,
         –     kehitysmaiden kannalta tärkeisiin kysymyksiin,
         –     aluenäkökohtiin kuten kaupunkisuunnitteluun sekä kaupunkien,
               suurkaupunkialueiden ja muiden taajamien rooliin sekä niihin liittyviin hallinnollisiin
               kysymyksiin,
         –     ja kulttuurisiin kysymyksiin sekä eurooppalaisten politiikkojen ja lainsäädännön
               sosioekonomisiin vaikutuksiin.
Tarkastelun kohteina ovat myös hyvinvointivaltiot kehityksen voimavarana sekä siirtolaisten ja
heidän jälkeläistensä työllisyys ja asuminen.
1
        Maailmanlaajuista ympäristönmuutosta käsitellään pääasiassa Ympäristöä koskevassa
        aihealueessa.
 ---pagebreak--- L 400/202          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
• Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset
Tavoitteena on ymmärtää ja arvioida niiden tiettyjen yhteiskunnan keskeisten kehityssuuntausten
syitä ja seurauksia, joilla on merkittäviä vaikutuksia Euroopan kansalaisten ja heidän
elämänlaatunsa sekä politiikan kannalta. Tätä kautta pyritään tukemaan useita eri politiikan osa-
alueita. Empiirisessä ja teoreettisessa tutkimuksessa tarkastellaan ensi vaiheessa kolmea merkittävää
kehityssuuntausta:
–         väestömuutokset, mukaan luettuina väestön ikääntyminen, hedelmällisyys ja siirtolaisuus;
          tarkastelun kohteina ovat laajat yhteiskunnalliset ja taloudelliset seuraukset ja kysymykset,
          mukaan lukien aktiivisen ikääntymisen yhteiskunnalliset ja taloudelliset mahdollisuudet,
          eläkejärjestelmiin kohdistuvat vaikutukset, muuttoliikkeen ja yhdentymisen haasteet ja
          vaikutukset kaupunkien kehitykseen;
–         muutokset elämäntavoissa, perheissä, työssä, kulutuksessa (mukaan lukien
          kuluttajansuojanäkökohdat), terveydessä ja elämänlaadussa (jotka kaikki ovat sidoksissa
          toisiinsa); tähän sisältyvät myös lapsia, nuoria ja vammaisia koskevat kysymykset sekä
          työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen;
–         kulttuurinen vuorovaikutus kansainvälisyyden näkökulmasta; tähän sisältyviä kysymyksiä
          ovat eri yhteiskuntien perinteet, väestön monimuotoisuus, mukaan lukien etniset ryhmät,
          monikulttuuriset kysymykset, erilaiset identiteetit, kielet ja uskontojen harjoittamismuodot
          ja tähän liittyvät mahdolliset kysymykset kuten syrjintä, rasismi, muukalaisviha ja
          suvaitsemattomuus.
Tarkastelun kohteina ovat myös sukupuoleen liittyvät kysymykset, eriarvoisuus sekä muuttuvat
arvot. Lisäksi on määrä tutkia rikollisuudessa ja rikollisuutta koskevissa käsityksissä tapahtuneita
muutoksia sekä yritysten yhteiskunnallisen vastuun muutoksia.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/203
• Eurooppa osana maailmaa
Tavoitteena on ymmärtää maailman eri alueiden, myös nousevien alueiden ja kehittyvien alueiden,
vuorovaikutus- ja keskinäisriippuvuussuhteiden muutoksia ja niiden vaikutuksia asianomaisten
alueiden, erityisesti Euroopan, kannalta. Tähän liittyen halutaan saada lisätietämystä siitä, miten
maailmanlaajuisesti vastataan nousemassa oleviin uhkiin ja riskeihin ja mitä vaikutuksia tällä on
ihmisoikeuksiin, vapauksiin ja hyvinvointiin. Tutkimuksessa on kaksi toisiinsa sidoksissa olevaa
päälinjaa:
–        kauppa-, rahoitus-, investointi- ja muuttoliikevirrat ja niiden vaikutukset; epätasainen
         kehitys, köyhyys ja kestävä kehitys; taloudelliset ja poliittiset suhteet ja maailmanlaajuinen
         hallinto, mukaan lukien kansainväliset instituutiot; tässä yhteydessä tutkitaan myös
         kulttuurista vuorovaikutusta ja siihen liittyen tiedotusvälineitä ja uskontoja sekä selvästi
         eurooppalaisista poikkeavia lähestymistapoja;
–        konfliktit, niiden syyt ja niiden ratkaisu sekä rauhan edistäminen; turvallisuuden ja
         epävakautta aiheuttavien tekijöiden, kuten köyhyyden, rikollisuuden, ympäristön
         huonontumisen, resurssien niukkuuden, epätasaisen kehityksen, taloudellisen epävakauden
         ja velkaantumisen välinen suhde; terrorismi, sen syyt ja seuraukset; turvallisuuteen liittyvät
         politiikat, turvattomuuteen liittyvät käsitykset sekä siviili- ja sotilaspuolen väliset suhteet.
Molemmissa tutkimuslinjoissa tarkastellaan Euroopan roolia maailmassa, multilateralismin ja
kansainvälisen oikeuden kehitystä, demokratian ja perusoikeuksien edistämistä ja erilaisia
demokratia- ja perusoikeuskäsityksiä sekä sitä, miltä Eurooppa näyttää ulkopuolelta tarkasteltuna.
 ---pagebreak--- L 400/204          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
• Kansalainen Euroopan unionissa
Tutkimusaiheita tarkastellaan EU:n tulevan kehityksen näkökulmasta, ja tavoitteena on ensinnäkin
saada lisää tietämystä niistä eri tekijöistä, joita edellytetään, jotta demokratia "tunnettaisiin omaksi",
kansalaiset osallistuisivat aktiivisesti ja hallinto (governance) olisi tehokasta ja demokraattista
kaikilla tasoilla, mukaan lukien innovatiiviset hallintoprosessit kansalaisten osallistumisen sekä
julkisten ja yksityisten toimijoiden välisen yhteistyön tehostamiseksi . Toiseksi päämääränä on
lisätä Euroopan kulttuurien, uskontojen, instituutioiden, lainsäädännön, historian, kielten ja arvojen
eroavuuksien ja yhteneväisyyksien tuntemusta. Tutkimuskohteita ovat:
–         osallistuminen (mukaan lukien nuoriso-, vähemmistö- ja sukupuolinäkökohdat), edustus,
          vastuullisuus ja legitimiteetti; eurooppalainen julkisuus, media ja demokratia; hallinnon
          (governance) eri muodot EU:ssa, mukaan lukien talouden ja oikeuden hallinto sekä
          julkisen ja yksityisen sektorin rooli, politiikan prosessit ja mahdollisuudet kehittää
          politiikkoja; kansalaisyhteiskunnan rooli; kansalaisuus ja oikeudet; laajentumisen
          vaikutukset; sekä edellisiin liittyvät väestön arvot;
–         Euroopan eroavuudet ja yhteneväisyydet sekä niiden historiallinen alkuperä ja kehitys;
          instituutioiden erot (mukaan luettuina normit, käytänteet ja lainsäädäntö); kulttuuriperintö;
          erilaiset Euroopan yhdentymistä ja laajentumista koskevat visiot ja näkökulmat, mukaan
          luettuina kansalaisten näkemykset; identiteetit, myös eurooppalainen identiteetti;
          suhtautumistavat monikulttuurisuuteen ja kulttuurien rinnakkaineloon; kielen, taiteiden ja
          uskontojen rooli; asenteet ja arvot.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/205
• Sosioekonomiset ja tieteelliset indikaattorit
Tavoitteena on syventää tietämystä indikaattorien käytöstä politiikan laadinnassa ja toteutuksessa
sekä esittää indikaattorien parantamista ja niiden käytön menetelmiä koskevia ehdotuksia, jotta
voitaisiin tehostaa indikaattorien käyttöä politiikan apuvälineinä. Tutkimuskohteita ovat:
–         indikaattorien käyttö politiikan tavoitteiden asettamisessa sekä politiikan kehittämisessä ja
          toteutuksessa eri aloilla makrotasolta mikrotasolle; nykyisin käytettävissä olevien
          indikaattorien ja niiden käytön tarkoituksenmukaisuus; tekniikat niiden analysoimiseksi
          sekä uusia indikaattoreita ja indikaattoriryhmiä koskevat ehdotukset;
–         indikaattorien ja niiden käyttömenetelmien avulla aikaan saatavat parannukset näyttöön
          perustuvassa politiikassa; monitavoitteista politiikkaa, politiikan koordinointia ja sääntelyä
          tukevat indikaattorit; viralliset tilastot tällaisten indikaattorien tukena;
–         indikaattorien ja niihin liittyvien menetelmien käyttö tutkimusohjelmien ja niiden
          vaikutusten arvioinnissa.
 ---pagebreak--- L 400/206          FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
• Kehityksen ennakointi
Tavoitteena on tarjota kansallisille, alueellisille ja Euroopan yhteisön päätöksentekijöille sekä
muille ennakoivaa tietoa, jonka avulla nämä voivat hyvissä ajoin yksilöidä pitkän aikavälin
haasteita ja yhteisen edun kannalta tärkeitä osa-alueita ja jota he voivat käyttää apuna politiikan
laadinnassa. Toimintatyyppejä on neljä:
–         laaja-alainen sosioekonomisen kehityksen ennakointi, joka kohdennetaan muutamiin
          yhteisön kannalta keskeisiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; tarkasteltavia kysymyksiä
          ovat muun muassa väestön ikääntymisen tuleva kehitys ja vaikutukset, muuttoliike,
          tietämyksen tuottamisen ja levittämisen maailmanlaajuistuminen, rikollisuuden muutokset
          ja merkittävät riskit;
–         kohdennetumpi aihealuekohtainen tarkastelu, jossa ennakoidaan esiin nousevien uusien
          tutkimusalueiden tai useita vanhastaan olemassa olevia alueita yhdistävien
          tutkimusalueiden kehitystä sekä tieteenalojen tulevaisuutta;
–         Euroopan ja muun maailman tutkimusjärjestelmien ja -politiikkojen kehityksen ja
          avaintoimijoiden tulevaisuuden ennakointi;
–         kansallisten ja/tai alueellisten ennakointitoimien välinen vastavuoroinen oppiminen ja
          yhteistyö; yhteistyö EU:n, kolmansien maiden ja kansainvälisten ennakointitoimien välillä.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/207
Kansainvälinen yhteistyö
Koska tutkimus on luonteeltaan vahvasti kansainvälistä, aihealueen kaikilla osa-alueilla tehdään
kansainvälistä yhteistyötä. Kansainvälisiä yhteistyötoimia toteutetaan valikoitujen aiheiden tiimoilta
monen- ja kahdenvälisesti. Toimet määritetään sekä kumppanimaiden että Euroopan tarpeiden
perusteella.
Esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastaaminen
Yllättäviä tarpeita koskevan tutkimuksen puitteissa tutkijoilla on mahdollisuus määrittää ja
tarkastella sellaisia tutkimusaiheita, joita ei mainita edellä. Pyrkimyksenä on saada aikaan
innovatiivista pohdintaa sellaisista Eurooppaa kohtaavista haasteista, joita ei ole tähän mennessä
käsitelty laajasti, tai yhdistellä muutoin innovatiivisesti relevantteja kysymyksiä, näkökulmia ja
tieteenaloja. Lisäksi voidaan tehdä tutkimusta, jolla reagoidaan ennakoimattomiin politiikkaan
liittyviin tarpeisiin. Tällainen tutkimus toteutetaan tiiviissä yhteistyössä politiikan laadintaan ja
toteutukseen osallistuvien kanssa.
9.        Avaruus
Tavoite
Avaruustutkimuksessa tuetaan Euroopan avaruusohjelmaa ja keskitytään GMES:n kaltaisiin
sovelluksiin, jotka ovat hyödyllisiä sekä kansalaisten että Euroopan avaruusteollisuuden
kilpailukyvyn kannalta. Tutkimustoimien on määrä tukea Euroopan avaruuspolitiikan kehittämistä
sekä täydentää jäsenvaltioiden ja muiden keskeisten toimijoiden, kuten Euroopan avaruusjärjestön
(ESA), toimia.
 ---pagebreak--- L 400/208         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Lähestymistapa
Yhteisö edistää tällä osa-alueella yhteisten tavoitteiden määrittelyä käyttäjien vaatimusten ja
politiikan tavoitteiden pohjalta. Lisäksi se edistää toimien koordinointia, päällekkäisyyksien
välttämistä, yhteentoimivuuden helpottamista ja kustannustehokkuuden parantamista. Samoin
tarkoituksena on edistää standardien määrittämistä. Euroopan avaruuspolitiikka1 palvelee
viranomaisten ja päätöksentekijöiden tavoitteita ja parantaa lisäksi Euroopan teollisuuden
kilpailukykyä. Avaruuspolitiikka toteutetaan Euroopan avaruusohjelman avulla. Seitsemännellä
puiteohjelmalla tuetaan tai täydennetään TTK-toimia, joita muut julkisen ja yksityisen sektorin
toimijat toteuttavat Euroopassa.
Tämän aihealueen toimet tukevat yhteisön politiikan tavoitteita esimerkiksi maatalouden,
metsätalouden, kalastuksen, ympäristön, televiestinnän, turvallisuuden, kehitysavun,
terveydenhuollon, humanitaarisen avun, liikenteen, tieteen ja koulutuksen aloilla. Lisäksi niillä
pyritään varmistamaan Euroopan mukanaolo alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä.
Avaruusalan tarjoamien välineiden on myös määrä olla joillakin edellä mainituilla aloilla apuna
lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa.
Korostaen erityisesti Euroopan olemassa olevien valmiuksien käyttöä avaruus-painopistealueen
toiminnan pääasiallisia tavoitteita ovat: avaruusresurssien hyödyntäminen eri sovellusten, erityisesti
ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES), toteutuksessa
(GMES on yhdessä Galileo-järjestelmän kanssa Euroopan avaruuspolitiikan merkittävin osa-alue)
ja avaruuden tutkimustoimien toteutuksessa sekä sellaisten teknologioiden kehityksen
vauhdittaminen, jotka tukevat Euroopan unionin strategista roolia.
1
        "Euroopan avaruuspolitiikka – alustavia näkökohtia" – KOM(2005) 208.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/209
Avaruusresurssien soveltamiseen tähtäävien toimien on tarkoitus täydentää
"Yhteistyö"-erityisohjelman muilla aihealueilla toteutettavia toimia (erityisesti "Ympäristö"-
aihealueen toimia, jotka liittyvät maapallon kaukokartoitukseen ja GEOSS-järjestelmään, sekä
"Tieto- ja viestintäteknologia" -aihealueen toimia). Lisäksi pyritään saamaan aikaan synergiaa
muiden erityisohjelmien avaruustutkimukseen liittyvien aihealueiden kanssa. Täydentäviä toimia on
tarkoitus toteuttaa myös erillisessä kilpailukykyä ja innovointia koskevassa puiteohjelmassa sekä
koulutusta koskevassa ohjelmassa.
Aihealueella toteutettavat tutkimus- ja teknologiansiirtotoimet voivat olla erityisen kiinnostavia
sellaisten pk-yritysten kannalta, jotka kehittävät innovatiivista teknologiaa ja kaipaavat tietoa
avaruusteknologian tarjoamista uusista mahdollisuuksista ("spin-in") tai jotka kehittävät oman
avaruusteknologiansa pohjalta sovelluksia muille markkinoille ("spin-off").
Avaruustoimien joidenkin osa-alueiden hallinnointi voidaan antaa hoidettavaksi olemassa oleville
ulkopuolisille tahoille kuten ESA:lle1 ja muille elimille ja virastoille Euroopan tai kansallisella
tasolla. GMES:n osalta tutkimustoimet voidaan toteuttaa yhteisen teknologia-aloitteen puitteissa
(ks. liite III).
1
         Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisessä puitesopimuksessa (EUVL L 261,
         6.8.2004, s. 64) määritetyin ehdoin.
 ---pagebreak--- L 400/210           FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
Toimet
• Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa
–         Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES)
Tavoitteena on kehittää tarkoitukseen sopivia satelliittipohjaisia seuranta- ja
ennakkovaroitusjärjestelmiä myös kansalaisten turvallisuutta silmällä pitäen, jotka toimivat
ainutlaatuisina ja maailmanlaajuisesti käytettävissä olevina tietolähteinä. Lisäksi pyritään tukemaan
ja vauhdittamaan niiden operatiivisen käytön kehitystä. Toimilla tuetaan niin ikään sellaisten
operatiivisten GMES-palvelujen kehittämistä, joiden avulla päätöksentekijät pystyvät paremmin
ennakoimaan ympäristön ja turvallisuuden hallintaan ja luonnonkatastrofien käsittelyyn liittyviä
kriisitilanteita ja ongelmia tai lieventämään niiden seurauksia, alkaen muita nopeammin käyttöön
otettavista palveluista, joita ovat valmiudet vastata hätätilanteisiin (Emergency Response),
maakartoitus (Land Monitoring) ja meripalvelut (Marine Services). Tutkimustoimissa tulisi
pääasiassa pyrkiä siihen, että avaruuteen sijoitetuista lähteistä saatu GMES-informaatio voidaan
käyttää maksimaalisesti hyväksi ja yhdistää muista seurantajärjestelmistä saatuun informaatioon
monimutkaisissa tuotteissa, jotka integroivat ja hallinnoivat informaatiota tehokkaasti ja tarjoavat
loppukäyttäjille tietoa ja räätälöityjä palveluja. GMES-palvelujen kehittämiseen sisällytetään
tarvittaessa muita satelliittiteknologioita (esimerkiksi viestintä- ja navigointiteknologia).
Tutkimuksen avulla olisi myös parannettava seurantamenetelmiä ja seurannassa käytettävien
välineiden teknologiaa. Lisäksi olisi tarpeen vaatiessa kehitettävä uusia avaruuteen sijoitettavia
järjestelmiä tai parannettava olemassa olevien yhteentoimivuutta ja mahdollistettava niiden käyttö
operatiivisissa tai operatiivista vaihetta edeltävissä palveluissa, jotka vastaavat tiettyihin
erityistarpeisiin. Tutkimuksella olisi tuettava kestävien avaruuteen sijoitettavien ja paikalla
toteutettavien (mukaan lukien maalla ja ilmassa sijaitsevien) järjestelmien kehittämistä erityisesti
seuraaviin tarkoituksiin: maaperän tarkkailu, valtamerten tarkkailu ja kriisinhallinta, joissa
käytetään usein tapahtuvaa ja korkean resoluution omaavaa kuvausta erittäin tärkeiden
vyöhykkeiden osalta, mukaan lukien herkät, kaupunki- ja nopeasti kehittyvät alueet, riskinehkäisy
ja riskinhallinta sekä kaikenlaiset hätätilanteet korostaen järjestelmien lähentymistä muihin kuin
avaruusjärjestelmiin.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/211
• Ympäristön osalta on tarpeen hankkia riippumatonta tietämystä uusiutuvien luonnonvarojen
   (kuten kasvillisuuden ja metsien) kestävän käytön tilanteesta ja kehityksestä, kosteikoista,
   aavikoitumisesta, maapeitteestä, mukaan lukien lumi ja jää, ja maankäytöstä,
   elintarvikehuollosta, maatalousympäristöstä ja kalastuksesta, hiilinieluista ja hiilivaroista,
   ilmakehän prosesseista ja kemiasta sekä merien olosuhteista. Tässä yhteydessä otetaan huomioon
   kuudes ympäristöä koskeva yhteisön toimintaohjelma, joka koskee ilmastonmuutoksen sekä
   ilman, maaperän ja veden laadun seurantaan liittyvää ympäristöpolitiikkaa.
• Turvallisuuden alalla on tarpeen parantaa hätäaputoimien ja kriisinhallinnan yhteydessä
   tarvittavan tiedon hankintaa, saatavuutta ja vaihtoa. Tukea annetaan toimiin, joiden tarkoituksena
   on luonnonuhkien ja teknologisten uhkien ehkäisy/lieventäminen, seuranta, riskien hallinta ja
   arviointi. Samoin annetaan tukea humanitaariseen apuun luonnonkatastrofien (kuten
   metsäpalojen, tulvien ja maanjäristysten) ja humanitaaristen kriisien (pakolaiskriisien, maan
   sisäisen pakolaisuuden ym.) yhteydessä tehtävää todellisten tarpeiden analysointia ja
   valmiussuunnittelua varten. Lisäksi harkitaan tuen antamista yhteisön politiikkojen
   täytäntöönpanolle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustamisen osalta ja
   rajavalvonnan alalla.
 ---pagebreak--- L 400/212          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
–         Turvallisuuteen liittyvät näkökohdat (jotka täydentävät turvallisuustutkimusta ja
          GMES-toimia)
EY:n asettaman avaruus- ja turvallisuusalan asiantuntijalautakunnan (SPASEC) raportissa1 todetaan
avaruuspalvelujen olevan niin keskeisessä asemassa eurooppalaisen yhteiskunnan hyvinvoinnin
kannalta, että avaruussektorin kriittisen infrastruktuurin suojeleminen on ensisijaisen tärkeää. Tämä
voi edellyttää palveluja ja valmiuksia avaruuteen sijoitettujen laitteiden valvontaa sekä maan päällä
sijaitsevan infrastruktuurin suojaamista varten. Avaruusvalvontajärjestelmä voisi esimerkiksi
tuottaa tietoa satelliittien tärkeimmistä ominaisuuksista (kuten kiertorataparametreista ja
aktiivisuustilasta) ja potentiaalisen uhan muodostavan avaruusromun tärkeimmistä ominaispiirteistä
(kuten sen radasta ja fyysisistä parametreista). Lisäksi se voisi antaa olennaista tietoa avaruussäästä
sekä lähelle maapalloa tulevista kappaleista (Near Earth Objects). Tällä osa-alueella voidaan tehdä
myös toteutettavuustutkimuksia. Niin ikään rahoitusta voivat saada demonstrointihankkeet.
–         Satelliittiviestinnän sovellukset
Tarkoituksena on tukea innovatiivisia satelliittiviestintäsovelluksia ja -palveluja, jotka on integroitu
saumattomasti maailmanlaajuisiin sähköisiin viestintäverkkoihin ja tarkoitettu kansalaisten ja
yritysten käyttöön eri sovellusaloilla. Mahdollisia sovellusaloja ovat väestönsuojelu, turvallisuus,
sähköinen hallinto, etälääketiede, etäkoulutus, etsintä- ja pelastuspalvelu, matkailu- ja vapaa-ajan
toiminnot, liikenne, mukaan lukien kaluston seuranta ja henkilökohtainen navigointi, maatalous,
metsätalous ja meteorologia. Tutkimus painottuu uusien sovellusten kehittämiseen sekä
demonstrointihankkeiden ja esioperatiivisten järjestelmien toteuttamiseen sellaisissa tapauksissa,
joissa edellä mainittujen alojen tarpeisiin voidaan vastata tehokkaasti satelliittiviestinnän avulla
GMES:n loppukäyttäjille tarjottavien palvelujen muodossa.
1
        Report of the Panel of Experts on Space and Security (maaliskuu 2005).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/213
• Avaruuden tutkimus
         –     Tavoitteena on antaa tutkimus- ja kehitystukea ja maksimoida tieteellinen lisäarvo
               luomalla synergioita ESA:n tai muiden elinten ja virastojen aloitteiden kanssa
               Euroopan tai kansallisella tasolla avaruustutkimuksen alalla, mukaan lukien tähän
               liittyvä teknologian siirto, sekä helpottaa tiedeyhteisön mahdollisuuksia päästä
               hyödyntämään Euroopan avaruusohjelmassa toteutettujen tutkimuslentojen
               yhteydessä saatuja tutkimustuloksia ja tietoja. Tutkimustoimet toteutetaan ennen
               kaikkea tukitoimien, toteutettavuustutkimusten ja operatiivista vaihetta edeltävien
               hankkeiden muodossa. Lisäulottuvuuksia, jotka on otettava huomioon, ovat
               luontaiset mahdollisuudet kansainväliseen yhteistyöhön sekä – tärkeinä osatekijöinä
               – alaa koskevan tietoisuuden ylläpitäminen ja tutkimustulosten levittäminen.
         –     Kyseeseen tulevat myös tukitoimet ja toteutettavuustutkimukset, joiden avulla
               voidaan paremmin koordinoida pyrkimyksiä kehittää avaruuteen sijoitettavia
               teleskooppeja ja detektoreita sekä avaruustieteiden alalla tehtävää data-analyysiä.
               Tässä yhteydessä toteutettavat toimet täydentävät asiaankuuluvia kansallisia ja
               kansainvälisiä (erityisesti ESA:n) ohjelmia, ja niillä pyritään tarkastelemaan
               kansainvälisiä yhteistyömahdollisuuksia.
• Avaruusalan perustaa lujittava TTK
–        Avaruusteknologia
         Yleisenä tavoitteena on tukea koko Euroopan avaruusteknologiasektorin kilpailukyvyn,
         kustannustehokkuuden ja riippumattoman hyödyntämiskyvyn kohentamista.
 ---pagebreak--- L 400/214         FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
          Tavoite voitaisiin erityisesti saavuttaa avaruustutkimuksella ja kehittämisellä pitkän
          aikavälin tarpeita varten, mukaan lukien avaruuskuljetusteknologia, esimerkiksi
          arvioimalla pitkän aikavälin tarpeita, edistämällä järjestelmätutkimuksia, joissa otetaan
          huomioon loppukäyttäjien vaatimukset sekä tukemalla seuraavan sukupolven
          avaruuskuljetus- ja työntövoimajärjestelmiin liittyvää perustutkimusta.
–         Avaruustieteet
          Tavoitteena on kehittää edistyneitä teknologioita avaruustieteiden käyttöön. Avaruustieteet
          syventävät ymmärrystämme maailmankaikkeuden rakenteesta, lisäävät tietämystämme
          Maa-planeetasta ja aurinkokunnasta ja tarjoavat uudenlaisen lähestymistavan
          biolääketieteeseen sekä bio- ja fysikaalisiin tieteisiin. Sen lisäksi ne ovat erittäin
          hedelmällinen kasvualusta uudelle teknologialle, jolla on myös lukuisia yhteiskuntaa
          laajemmin hyödyttäviä sovelluksia. Seitsemännen puiteohjelman olisi täydennettävä
          meneillään olevia tieteellisiä ohjelmia siltä osin kuin niissä on aukkoja sekä tuettava muun
          muassa kansainvälisellä avaruusasemalla (ISS) toteutettavia tutkimustoimia. Tarkoituksena
          on myös tukea toimia, joilla parannetaan muun muassa aiemmilta tutkimuslennoilta
          saatujen tieteellisten tietojen käyttömahdollisuuksia.
Kansainvälinen yhteistyö
Avaruuden tutkimus ja hyödyntäminen ovat luontaisesti maailmanlaajuisia hankkeita. Tehokas
kansainvälinen avaruusyhteistyö auttaa vahvistamaan unionin kansainvälistä poliittista asemaa,
parantamaan sen taloudellista kilpailukykyä sekä vankistamaan sen mainetta tieteen
huippuosaajana. Avaruustutkimuksen alalla tehtävä yhteistyö tukee myös yhteisön ulkoisen
politiikan tavoitteita (esim. tuki kehitysmaille ja naapurimaille).
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/215
Tässä yhteydessä keskitytään kehittämään kansainvälisen avaruusyhteistyön kokonaisstrategiaa
sekä tehokasta koordinointimekanismia kaikkien asiaankuuluvien eurooppalaisten toimijoiden
kanssa.
Avaruustutkimukselle on annettava keskeinen sija kansainvälisten toimien kehittämisessä ja
erityisesti yhteistyössä suurten ja nousevien avaruusvaltojen, kuten Venäjän, Yhdysvaltojen,
Kiinan, Intian, Kanadan, Japanin, Ukrainan sekä muiden avaruustoimia toteuttavien maiden kanssa.
Tarkoituksena on edistää avaruusresursseja hyödyntävien ratkaisujen käyttöä kestävän kehityksen ja
luonnonkatastrofeihin ja humanitaarisiin kriiseihin liittyvien riskien ehkäisemisen tukena erityisesti
Afrikassa. Tämä on sopusoinnussa sen kanssa, että GMES:n yhteydessä sovelletaan
maailmanlaajuista toimintamallia ympäristön1 ja turvallisuuden seurannassa.
Toteutuksessa käytetään erityisiä yhteistyötoimia, jotka toteutetaan kahden- tai monenvälisten
hankkeiden, kansainvälisten ja maailmanlaajuisten aloitteiden sekä voimakkaasti kasvavan talouden
maiden ja kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa. Toimiin kuuluu kansainvälisten
sitoumusten arviointi ja seuranta.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Yllättäviä tarpeita koskevan tutkimuksen avulla voidaan löytää innovatiivisia ratkaisuja
avaruustutkimusalan teknisen kehityksen myötä ilmeneviin kysymyksiin. Lisäksi se mahdollistaa
tarvittavat mukautukset ja sovellukset muilla osa-alueilla (esim. luonnonvarojen hallintaa,
biologisia prosesseja ja uusia materiaaleja koskevassa tutkimuksessa). Ennakoimattomia
politiikkaan liittyviä tarpeita koskevassa tutkimuksessa voidaan puolestaan kehittää esimerkiksi
avaruusresursseja hyödyntäviä ratkaisuja kehitysmaiden tueksi sekä sellaisia uusia kaukokartoitus-
ja viestintävälineitä ja -menetelmiä, jotka tukevat yhteisön politiikkaa olennaisilla osa-alueilla ja sen
toimia sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi.
1
        Esim. Kioton pöytäkirja, aavikoitumisen estämistä koskeva YK:n yleissopimus, biologista
        monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimus, vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen
        huippukokouksen päätelmät sekä vuoden 2005 G-8-huippukokouksen päätelmät.
 ---pagebreak--- L 400/216         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
10.       Turvallisuus
Tavoite
Turvallisuustutkimuksen osalta tavoitteena on kehittää teknologioita ja tietämystä sellaisten
valmiuksien rakentamista varten, joiden avulla voidaan suojata kansalaisia muun muassa
terrorismin, luonnonkatastrofien ja rikollisuuden kaltaisilta uhilta, kunnioittaen kuitenkin
samanaikaisesti ihmisen perusoikeuksia, yksityisyyden suoja mukaan luettuna. Niin ikään
päämääränä on käytettävissä olevien ja kehittyvien teknologioiden optimaalisen ja koordinoidun
käytön varmistaminen Euroopan siviiliturvallisuuden parantamiseksi, siviiliturvallisuusratkaisujen
tarjoajien ja käyttäjien yhteistyön edistäminen, Euroopan turvallisuusalan kilpailukyvyn
parantaminen sekä tehtävälähtöisten tutkimustulosten tuottaminen turva-aukkojen vähentämiseksi.
Lähestymistapa
Turvallisuus on Euroopan vaurauden ja vapauden perusedellytys. Turvallisuustutkimuksen
aihealueessa keskitytään yksinomaan siviilisovelluksiin. Se tukee turvallisuuden kannalta
olennaisten yhteisön politiikkojen ja aloitteiden toteutusta esimerkiksi seuraavilla aloilla: vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueen perustaminen, liikenne, terveys (mukaan luettuna EU:n
terveysturvaohjelma1), pelastuspalvelu (myös luonnonkatastrofien ja teollisuusonnettomuuksien
yhteydessä), energia, ympäristö ja ulkoiset politiikat. Tätä kautta aihealueella tehtävä tutkimus
edistää kasvua ja työllisyyttä sekä Euroopan turvallisuusalan kilpailukykyä. Lisäksi se edistää eri
kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä ja toimien koordinointia, jotta nämä voivat
välttää tarpeettomat päällekkäisyydet ja hyödyntää synergiaa aina kun se on mahdollista. Sen
tavoitteena on valmiuksia koskevien puutteiden korjaaminen, ja se antaa selkeää lisäarvoa Euroopan
turvallisuustarpeiden osalta. Koko aihealueen tutkimuksen johtavana periaatteena on yksityisyyden
ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen. Aihealueessa ei käsitellä tappaviin ja/tai tuhoaseisiin
liittyvää teknologiaa.
1
        Ohjelman tavoitteena on parantaa valmiutta ja reagointikykyä biologisten ja/tai kemiallisten
        aineiden tahallisen levittämisen varalta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/217
Luottamuksellisuutta koskevien erityisvaatimusten noudattaminen on varmistettava, mutta samalla
on vältettävä tutkimustulosten julkistamisen tarpeetonta rajoittamista. Lisäksi on määritettävä alat,
joilla tutkimustulosten julkistaminen nykyiseen tapaan on mahdollista.
Näissä puolustukseen liittymättömissä yhteisön tason toimissa tarkastelun kohteeksi on valittu neljä
siviiliturvallisuuteen liittyvää tehtäväaluetta. Tehtäväalueet liittyvät politiikan kannalta merkittäviin
uhkiin ja potentiaalisiin turvallisuutta vaarantaviin tapahtumiin, ja niistä saadaan runsaasti lisäarvoa
Euroopan tasolla. Lisäksi on yksilöity kolme monialaista tehtäväaluetta. Jokainen tehtäväalue
käsittää kuusi "vaihetta", joiden kesto ja painotus vaihtelevat. Nämä vaiheet ovat (suluissa on
mainittu, mihin osatekijään vaiheessa keskitytään): yksilöinti (tapahtuma), ehkäisy (uhka),
suojaaminen (kohde), varautuminen (toimet), reagointi (kriisi) ja vahinkojen korjaaminen
(seuraukset). Vaiheiden nimet kuvaavat, mitä kussakin vaiheessa tehdään. Ensimmäiset neljä
vaihetta liittyvät tapahtuman välttämiseen tai sen mahdollisten vahingollisten vaikutusten
lieventämiseen. Viimeiset kaksi puolestaan liittyvät toimintaan tapahtuman yhteydessä sekä sen
pidempiaikaisten seurausten hoitoon.
Kunkin yksittäisen tehtäväalueen kukin vaihe edellyttää tiettyjä valmiuksia, jotka kansalaisten
turvallisuudesta vastaavilla on oltava, jotta he pystyvät suoriutumaan tehokkaasti uhkista ja
tapahtumista. Valmiuksiin kuuluu tieto siitä, miten toiminnot on suoritettava, ja monissa tapauksissa
samoja valmiuksia tarvitaan useammassa kuin yhdessä vaiheessa ja/tai useammalla kuin yhdellä
tehtäväalueella. Valmiuksia luotaessa on yhdistettävä tietämystä, teknologioita ja
organisointitoimenpiteitä. Tässä aihealueessa käsitellään myös tapoja varmistaa vahvistettujen
tietämyksen ja teknologioiden, eri operaatioissa käytettävien yhteisten tieto- ja
viestintäteknologisten järjestelmien paremman hyväksikäytön ja kehitettyjen prosessien välinen
tehokas yhteys ja niiden tosiasiallinen täytäntöönpano eri loppukäyttäjien keskuudessa, jotta
Euroopan turvallisuusvalmiuksia voidaan parantaa.
 ---pagebreak--- L 400/218         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Tutkimuksessa keskitytään erityisesti korjaamaan valmiuksia koskevia puutteita kehittämällä
teknologioita ja osaamista, joita tietty tehtäväalue edellyttää ja jotka yksilöidään soveltamalla
ylhäältä alas -lähestymistapaa loppukäyttäjien kanssa käydyn vuoropuhelun pohjalta, samalla kun
noudatetaan tavoitteita ja painopisteitä. Viranomaiset, yksityinen sektori ja EU:n kansalaiset
osallistuvat turvallisuustutkimuksen loppukäyttäjinä kaikilta osin käsiteltävien
turvallisuustutkimusvaatimusten yksilöimiseen. Otetaan käyttöön järjestelmäanalyysiin perustuva
lähestymistapa, jota noudattaen analysoidaan siviiliturvallisuuden puutteet ja niiden tutkimus- ja
kehitysvaatimukset kullakin tehtäväalueella. Toimiin sisältyy siviilialan turvallisuusvaatimusten
analysoiminen. Tämän tutkimusvaatimusten yksilöimisen olisi oltava jatkuvasti tärkeä osa tällä
aihealueella tehtävää tutkimusta.
Valmiuksia koskeviin puutteisiin perustuvaa lähestymistapaa täydennetään alhaalta ylös
-lähestymistavalla, jossa tarkastellaan teknologioita sen arvioimiseksi, miten niitä voitaisiin käyttää
Euroopan turvallisuuden parantamiseksi. Tärkeä seikka on hyödyntää toimittajapuolen (esimerkiksi
teollisuus, yliopistot, tutkimuskeskukset) asiantuntemusta innovatiivisten turvallisuusratkaisujen
esiin tuomiseksi.
Tutkimus on luonteeltaan monitieteistä ja tehtävälähtöistä, ja se ulottuu teknologian ja menetelmien
kehittämisestä aina teknologian ja järjestelmien integrointiin, demonstrointiin ja validointiin asti.
Tutkimuksella pyritään edistämään monikäyttöteknologioiden kehittämistä, jotta voitaisiin
maksimoida teknologioiden sovellusmahdollisuudet. Lisäksi edistetään eri alojen välistä
hedelmällistä vuorovaikutusta sekä käytettävissä olevien ja kehittyvien teknologioiden
käyttöönottoa siviiliturvallisuuden alalla. Turvallisuustutkimuksen aihealueen tavoitteena on
kehittää keskipitkän ja pitkän aikavälin tehokkaita ratkaisuja, jotka ovat riittävästi mukautettavissa
ja riittävän innovatiivisia asiaankuuluvien uhkien torjumiseksi. Se myös täydentää ja hyödyntää
muilla aihealueilla tehtävää, siviiliturvallisuuden kannalta olennaista teknologia- ja
järjestelmälähtöisempää tutkimusta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                           L 400/219
Turvallisuustutkimus tarvitsee erityisiä täytäntöönpanosääntöjä sen erityisluonteen huomioon
ottamiseksi, jotta voitaisiin suojata turvallisuuteen liittyviä arkaluonteisia tietoja ja antaa riittävät
tiedot tuloksista jäsenvaltioille ja loppukäyttäjille.
Tutkimuksessa keskitytään yksinomaan siviiliturvallisuuden sovelluksiin. Koska osa teknologiasta
on kaksikäyttöistä ja soveltuu sekä siviili- että sotilassovelluksiin, luodaan sopivat järjestelyt työn
koordinoimiseksi Euroopan puolustusviraston (EDA) toimien kanssa. Lisäksi turvallisuustutkimusta
koordinoidaan muiden kansallisella ja Euroopan tasolla toteutettujen toimien kanssa tietojen
vastavuoroiseksi toimittamiseksi ja rahoituksen tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi.
Toimiin pyritään ponnekkaasti saamaan mukaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) sekä
kansalaisten turvallisuudesta vastaavia viranomaisia ja organisaatioita. Tämän aihealueen
tutkimuksen sisällön ja rakenteen määrittelyssä käytetään tukena Euroopan turvallisuustutkimuksen
neuvoa-antavan komitean (ESRAB)1 laatimia pitkän aikavälin strategisia tutkimuslinjauksia.
1
        Komitea on perustettu kolmivuotisen turvallisuustutkimusta koskevan valmistelutoimen
        (2004–2006) kuluessa.
 ---pagebreak--- L 400/220         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
Toimet
Toimia toteutetaan seuraavilla tehtäväalueilla:
• Kansalaisten turvallisuus: Toimissa keskitytään kansainvälisesti merkittävien, potentiaalisten
   vahinkoa aiheuttavien tekojen muodostaman uhan eri osatekijöihin, kuten rikoksen-/
   vahingontekijöihin ja näiden käyttämiin laitteisiin ja resursseihin tai hyökkäysten
   mekanismeihin. Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät
   ensisijaisesti vaiheisiin "yksilöinti", "ehkäisy", "varautuminen" ja "reagointi". Tavoitteena on
   yhtäältä välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja toisaalta lieventää mahdollisten tapahtumien
   seurauksia. Jotta voitaisiin rakentaa tarvittavat valmiudet pelastuspalvelun tarjoamiseksi, mukaan
   lukien bioturvallisuus ja suojautuminen rikosten ja terrori-iskujen aiheuttamilta vaaroilta,
   keskitytään seuraaviin kysymyksiin: uhkan, esimerkiksi kemiallisen, biologisen, säteilyyn tai
   ydinaineisiin liittyvän (CBRN), tiedostaminen (jossa olennaisia osatekijöitä ovat muun muassa
   tietojen kerääminen, kokoaminen, hyödyntäminen ja jakaminen sekä muiden varoittaminen);
   havaitseminen (esim. vaaralliset aineet, räjähteet, pernaruttoitiöt, kemialliset taisteluaineet,
   yksilöt tai ryhmät, epäilyttävä käytös); yksilöinti ja tunnistaminen (esim. henkilöt, aineiden
   tyyppi ja määrä); ehkäisy (esim. pääsyn ja liikkumisen rajoittaminen sekä taloudellisten
   resurssien osalta taloudellisten rakenteiden valvonta); varautuminen (esim. riskien arviointi,
   suojaaminen CBRN:ltä, tahallisesti levitettyjen biologisten ja kemiallisten aineiden torjunta,
   strategisten reservien, kuten henkilöstön, osaamisen, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden
   riittävyyden arviointi sellaisten tapahtumien varalta, joilla on mittavia vaikutuksia);
   terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen (esimerkiksi ohjukset, viestintä, ajoneuvot,
   tuhoa aiheuttamattomat järjestelmät) ja rajoittaminen; tietojenkäsittely lainvalvonnassa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/221
• Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus. Toimissa keskitytään
   tarkastelemaan kansainvälisesti merkittävien vahingollisten tekojen tai suuronnettomuuksien
   kohteita, esimerkiksi infrastruktuurin osalta suurten tilaisuuksien tai tapahtumien
   tapahtumapaikkoja, poliittisesti tai symbolisesti arvokkaita kohteita (kuten
   parlamenttirakennukset tai monumentit) sekä yleishyödyllisiä kohteita, kuten energialaitoksia
   (öljy-, sähkö-, kaasu-), vesihuoltojärjestelmiä, liikennejärjestelmiä (ilma-, vesi-, maa-),
   viestintäjärjestelmiä (kuten lähetysjärjestelmät), rahoituslaitoksia, hallinnon laitoksia, julkisen
   terveydenhuollon laitoksia jne. Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista
   monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin "suojaaminen" ja "varautuminen". Tavoitteena on yhtäältä
   välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja toisaalta lieventää mahdollisten tapahtumien
   seurauksia. Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin:
   fyysisen infrastruktuurin ja sen toimintojen haavoittuvuustekijöiden analysointi, mallintaminen
   ja arviointi; olemassa olevien ja tulevaisuudessa käyttöön otettavien julkisten ja yksityisten
   kriittisten verkotettujen infrastruktuurien, järjestelmien ja palvelujen fyysinen, looginen ja
   toiminnallinen turvaaminen; valvonta- ja hälytysjärjestelmät, jotka mahdollistavat nopean
   reagoinnin vahingollisten tapahtumien yhteydessä; suojaaminen tapahtuman
   kerrannaisvaikutuksilta; perusteiden määrittely ja määrittäminen uusien turvallisten
   infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten rakentamiseksi.
 ---pagebreak--- L 400/222         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
• Älykäs valvonta ja rajaturvallisuus: Toimissa keskitytään kysymyksiin, jotka ovat merkittäviä
   Euroopan rajaturvallisuusstrategian kaikkien peräkkäisten tasojen kannalta; nämä tasot ovat
   viisumihakemusmenettelyt suurlähetystöissä ja konsuliedustustoissa (ensimmäinen taso), rajat
   ylittävä yhteistyö (toinen taso), toimenpiteet rajanylityspaikoilla maarajoilla, satamissa ja
   lentokentillä sekä rajanylityspaikkojen välillä vihreillä ja sinisillä rajoilla (kolmas taso) ja toimet
   Euroopan ulkorajojen sisäpuolella (neljäs taso) kuten tietojenvaihto, korvaavat toimenpiteet,
   Schengenin tietojärjestelmä (SIS) sekä oikeus- ja poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten ja
   rajavartiolaitoksen yhteistyö. Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista
   monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin "yksilöinti", "ehkäisy" ja "suojaaminen". Tavoitteena on
   yhtäältä välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja toisaalta lieventää niiden mahdollisia
   seurauksia.
   Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: kaikkien
   rajanylityspaikoilla käytettävien turvallisuusjärjestelmien, -laitteiden, -välineiden ja -prosessien
   toimivuuden ja tehokkuuden parantaminen (tutkimusaiheita ovat esim. rajanylittäjien
   henkilöllisyyden toteaminen, ei-invasiiviset henkilöiden ja tavaroiden tarkastusmenetelmät,
   aineiden seuranta, näytteenotto, spatiaalinen tunnistaminen, mukaan luettuina tiedon keruu ja
   analysointi, jne.); Euroopan maa- ja merirajojen turvallisuuden parantaminen (esim.
   ei-invasiivinen ja vedenalainen ajoneuvojen ja alusten tunnistus, ajoneuvojen seuranta,
   spatiaalinen tunnistaminen, mukaan luettuina tiedon keruu ja analysointi, valvonta, etäoperointi
   jne.); merenkulun turvatoimet; (laittoman) muuttoliikkeen arviointi ja hallinta. Otetaan käyttöön
   soveltuvat puitteet työn koordinoimiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
   ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimien kanssa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/223
• Turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa: Toimissa keskitytään teknologioihin, joiden
   avulla saadaan yleiskuva erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista ja voidaan
   tukea niitä, kuten pelastuspalvelu (muun muassa luonnonkatastrofien ja
   teollisuusonnettomuuksien yhteydessä), humanitaariset tehtävät ja pelastustehtävät. Tätä
   tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin
   "varautuminen", "reagointi" ja "vahinkojen korjaaminen". Tavoitteena on lieventää vahinkoa
   aiheuttavien tapahtumien seurauksia. Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään
   seuraaviin kysymyksiin: yleinen organisatorinen ja operatiivinen valmius turvallisuutta
   vaarantavien tapahtumien varalta (esim. organisaatioiden välinen koordinointi ja hätäviestintä,
   strategisten reservien arviointi, valmiusvarastot jne.), kriisinhallinta (esim. yhdennetyt hälytys- ja
   hallintakeinot, tapahtuman arviointi ja sen edellyttämien toimenpiteiden priorisointi,
   heterogeenisten toimijoiden ja voimavarojen yhdentäminen, evakuointi ja eristäminen,
   terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen tai rajoittaminen jne.), toiminta vihamielisessä
   ympäristössä, humanitaarinen hätäapu ja turvallisuutta vaarantavan tapahtuman seurausten ja
   kerrannaisvaikutusten hallinta (esim. julkisen terveydenhuoltojärjestelmän toiminnan
   turvaaminen, yritysten toiminnan jatkuvuuden varmistaminen; luottamusta rakentavat
   toimenpiteet, yhteiskunnan keskeytyneiden tai tuhoutuneiden toimintojen palauttaminen jne.).
 ---pagebreak--- L 400/224        FI                     Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Edellä selostetuilla alueilla toteutettavia toimia tuetaan seuraavien monialaisten aihealueiden
toimilla:
• Turvallisuusjärjestelmien integrointi, yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus: Tiedusteluun,
   tietojen keräämiseen ja siviiliturvallisuuteen liittyvillä toimilla on tarkoitus saada aikaan ja/tai
   edistää suorituskykyistä teknologiaa, jonka avulla voidaan rakentaa edellä lueteltuja valmiuksia.
   Näin ollen toimissa keskitytään monialaisiin kysymyksiin, kuten järjestelmien, laitteiden,
   palvelujen ja prosessien yhteentoimivuuteen ja niiden väliseen viestintään, mukaan lukien
   lainvalvonnan, palontorjunnan, pelastuspalvelun ja lääketieteellisen tiedon infrastruktuurit, ja
   pyritään varmistamaan niiden luotettavuus, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä
   kaikkien toimenpiteiden ja niihin liittyvän prosessoinnin jäljitettävyys jne. Lisäksi tarkastellaan
   standardointiin ja koulutukseen liittyviä kysymyksiä (joihin sisältyvät myös kulttuurien, ihmisten
   ja organisaatioiden yhteistoimintakykyyn liittyvät kysymykset).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/225
• Turvallisuus ja yhteiskunta: Tutkimus on luonteeltaan monialaista, ja se olisi toteutettava
   yhdistelemällä luonnontieteiden, teknisten tieteiden ja muiden tieteiden, erityisesti valtio-,
   yhteiskunta- ja humanististen tieteiden, näkökulmia. Pääpaino on kohdennetuissa kulttuurisissa
   ja sosioekonomisissa analyyseissa sekä systeemisissä riskianalyyseissa, skenaarioiden
   laatimisessa sekä muissa tutkimustoimissa, joissa käsitellään muun muassa seuraavia aiheita:
   turvallisuus kehittyvänä konseptina (turvallisuuteen liittyvien tarpeiden laajat analyysit, joiden
   avulla voidaan määrittää nykyisen epävakaan turvallisuusympäristön asettamat keskeiset
   toiminnalliset vaatimukset); keskinäiset riippuvuudet, suuronnettomuuksista johtuvat
   haavoittuvuudet ja uudet uhat (esim. terrorismiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyen);
   kansalaisten kriisitilanteita koskevat asenteet (esim. terrorismia ja rikollisuutta koskevat
   käsitykset, väkijoukkojen käyttäytyminen, kansalaisoikeuksien ja suojan sosiokulttuuristen
   muotojen julkinen kuva ja turvavalvonnan (ja turvallisuusvalvonnan) ja hyväksyntä; kansalaisten
   valmius terrori-iskujen varalta; kysymykset, jotka liittyvät viranomaisten ja kansalaisten väliseen
   viestintään kriisitilanteissa; kansalaisten uhkatietoisuuden lisääminen; kansalaisille annettava
   opastus, joka koskee jäsenvaltioiden sisäisiä ja EU:n tason turvaneuvonta- ja apujärjestelmiä;
   terroritekojen suorittajien käyttäytymistä koskevat, psykologiset ja muut olennaiset analyysit;
   henkilötietojen suojaan ja tiedon koskemattomuuteen liittyvät eettiset kysymykset. Lisäksi
   tutkimuskohteena on sellaisten rikoksiin liittyvien tilastollisten indikaattorien kehittäminen,
   joiden avulla voidaan arvioida rikollisuuden muutoksia.
• Turvallisuustutkimuksen koordinointi ja jäsentäminen: Tällä alueella toteutetaan toimia,
   joiden avulla voidaan koordinoida ja jäsentää kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä
   turvallisuustutkimustoimia. Lisäksi luodaan synergiaa siviili-, turvallisuus- ja
   puolustustutkimuksen välille sekä koordinoidaan turvallisuustutkimuksen tarvetta ja tarjontaa.
   Toimien yhtenä painopistealueena on myös oikeudellisten edellytysten ja menettelyjen
   parantaminen.
 ---pagebreak--- L 400/226        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                    30.12.2006
Kansainvälinen yhteistyö
Turvallisuustutkimuksen alan toimiin sisältyvässä kansainvälisessä yhteistyössä otetaan huomioon
yhteisön politiikkojen sisäiset ja ulkoiset näkökohdat. Ottaen huomioon tämän alan erityinen
arkaluonteisuus, kansainväliseen yhteistyöhön sovelletaan tapauskohtaista lähestymistapaa siihen
osallistuvien maiden osalta. Työohjelmassa voidaan lisäksi määrittää kansainvälistä yhteistyötä
koskevia erityisiä vaatimuksia ja kriteerejä.
Kansainvälisten yhteistyötoimien toteuttaminen tulee kyseeseen silloin, kun niistä saadaan
molemminpuolista hyötyä, esimerkiksi jos tutkimus koskee maailmanlaajuisesti sovellettavissa
olevia turvallisuuteen liittyviä toimia kuten suuronnettomuuksien hallintaa.
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Turvallisuustutkimuksen aihealue on luonteeltaan ja rakenteeltaan joustava. Sen toimien avulla on
mahdollista reagoida myös toistaiseksi tuntemattomiin tulevaisuuden turvallisuusuhkiin kuten
suuronnettomuuksiin sekä näiden uhkien myötä mahdollisesti syntyviin politiikan tarpeisiin. Tämä
joustavuus täydentää edellä selostettujen tutkimustoimien jo muutenkin tehtävälähtöistä luonnetta.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       L 400/227
                                                LIITE II
           RAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN
Rahoitus on määrä jakaa eri aihealueiden kesken seuraavasti (milj. euroa):
        Terveys                                                                       6 100
        Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus, bioteknologia                          1 935
        Tieto- ja viestintäteknologia                                                 9 050
        Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat         3 475
        Energia                                                                       2 350
        Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)                                    1 890
        Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)                                            4 160
        Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet                       623
        Avaruus                                                                       1 430
        Turvallisuus                                                                  1 400
        YHTEENSÄ 1 1 2 3                                                              32 413
1
        Mukaan luettuina yhteiset teknologia-aloitteet (joihin sisältyy rahoitussuunnitelma jne.) sekä
        eri aihealueiden puitteissa rahoitettava osa koordinointitoimista ja kansainvälisistä
        yhteistyötoimista.
 ---pagebreak--- L 400/228          FI                 Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
1
        Tavoitteena on, että ainakin 15 % yhteistyötä koskevan ohjelman osan nojalla käytettävissä
        olevasta rahoituksesta voi mennä pk-yrityksille.
2
        Mukaan lukien Euroopan investointipankille myönnettävä osuus 800 miljoonaan euroon asti
        riskinjaon rahoitusvälinettä varten, kuten liitteessä III esitetään. Aihealueiden osuudet
        suhteutetaan, lukuun ottamatta yhteiskunta- ja taloustieteitä sekä humanistisia tieteitä, jotka
        eivät osallistu riskinjaon rahoitusvälineeseen. 400 miljoonan euron suuruinen määrä
        sidotaan vuotuisiin eriin kaudeksi 2007–2010.
3
        Josta vähintään 210 miljoonaa euroa ja enintään 250 miljoonaa euroa COSTille
        väliarvioinnin tulosten mukaan. Tämä rahoitustuki myönnetään avustuksena, joka
        maksetaan komission ja COSTin täytäntöönpanoelimekseen nimeämän oikeushenkilön
        välillä tehdyn avustussopimuksen perusteella. Neuvoston pääsihteeristön on ilmoitettava
        nimetty oikeushenkilö komissiolle ja työohjelmassa on määritettävä tämä oikeushenkilö.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                            L 400/229
                                                 LIITE III
                                        Riskinjaon rahoitusväline
Yhteisö myöntää liitteen II mukaisesti avustuksen (koordinointi- ja tukitoimena) Euroopan
investointipankille (EIP), joka on riskinjakokumppani riskinjaon rahoitusvälinettä varten.
Riskinjaon rahoitusvälineen, jonka yhteisö ja Euroopan investointipankki yhdessä rahoittavat,
tarkoituksena on edistää koko Euroopassa yksityisen sektorin investointeja tutkimukseen,
teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin sekä innovointiin.
Yhteisön avustus parantaa EIP:n riskinhallintakykyä, ja sen avulla pankki voi i) antaa enemmän
lainarahoitusta ja taata toimia tietyllä riskitasolla ja ii) rahoittaa riskialttiimpia eurooppalaisia TTK-
toimia kuin olisi mahdollista ilman yhteisön tukea ja siten auttaa markkinoilla esiintyvien
puutteiden poistamisessa. Sen tavoitteena on:
• lisä-arvo, jota se voi tuottaa aloilla, joilla markkinat eivät voi taata tarvittavaa rahoitusta; ja
• katalyyttinen vaikutus, joka sillä voi olla yksityisten investointien lisäämiseen.
Yhteisön avustus sidotaan riskinjaon rahoitusvälineeseen liitteen II säännösten mukaisesti.
EIP lainaa ulos kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta hankkimiaan varoja ja antaa takuita
rahoituskumppaneilleen omien vakiintuneiden sääntöjensä, määräystensä ja menettelyjensä
mukaisesti.
 ---pagebreak--- L 400/230         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                         30.12.2006
Se käyttää avustusta aikajärjestyksen perusteella varauksina ja kohdennettavana pääomana pankin
sisällä kattaakseen osan niistä riskeistä, joita liittyy sen toimiin tukikelpoisten eurooppalaisten TTK-
toimien hyväksi.
EIP määrittää oman taloudellisen arviointinsa perusteella rahoitusriskien tason ja tekee päätöksen
varauksen ja kohdennettavan pääoman arvosta.
Riskien arviointi ja luokitus sekä niihin perustuvat varauksia ja pääoman kohdentamista koskevat
päätökset ovat pankin strukturoidun rahoitusvälineen mukaisia pankin osakkaiden hyväksymiä ja
valvomia vakiomenettelyjä, joita ajantasaistetaan ja tarkistetaan ajoittain. Niihin ei tehdä muutoksia
yhteisön rahoituksen johdosta.
Yhteisön talousarviota koskeva riski on rajattu maksettuihin määriin tai maksettavaksi sidottuihin
määriin. Yhteisön talousarviolle ei aiheudu vastuusitoumusta, sillä EIP vastaa mahdollisista muista
riskeistä.
Yhteisön avustus maksetaan vuosittain monivuotisen suunnitelman mukaisesti ja ottamalla
huomioon kysynnän kehittyminen. Vuosittainen määrä vahvistetaan työohjelmassa EIP:n esittämien
toimintakertomuksen ja ennusteiden perusteella.
Monivuotinen suunnitelma rahoitetaan kustakin eri aihealueesta, ja sitä mukautetaan tarvittaessa
suhteellisten osuuksien periaatteen mukaisesti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/231
Ehdoista, joiden mukaisesti yhteisön varoja voidaan käyttää varauksina tai kohdennettavana
pääomana, määrätään EIP:n kanssa tehtävässä sopimuksessa jäsenvaltioiden kanssa käytyjen
tiiviiden neuvottelujen jälkeen. Sopimuksessa määritetään muun muassa seuraavat ehdot:
• Yhteisön TTK-toimien tukikelpoisuus. Yhteiset teknologia-aloitteet, yhteistyöhankkeet,
    huippuosaamisen verkostot ja pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus, joita yhteisö rahoittaa, ovat
    automaattisesti tukikelpoisia, jos niiden tavoitteet kuuluvat tämän erityisohjelman eri
    aihealueisiin. Muissa kolmansissa maissa kuin assosioituneissa maissa olevat oikeussubjektit
    ovat myös tukikelpoisia, jos ne osallistuvat seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin ja
    niiden menot ovat oikeutettuja yhteisön rahoitukseen.
    Myös muut eurooppalaiset toimet (kuten Eureka) ovat tukikelpoisia edellyttäen, että on kyse eri
    aihealueilla toteutettavista tutkimus-, kehittämis- tai demonstrointitoimista, jotka vastaavat
    eurooppalaisia tutkimusperiaatteita ja -kriteerejä ja että lainanottajat tai takuun saajat ovat
    oikeussubjekteja, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin.
    Riskinjaon rahoitusväline on saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa sen
    varmistamiseksi, että kaikki oikeussubjektit voivat koosta riippumatta (myös pk-yritykset ja
    tutkimuslaitokset, mukaan lukien korkeakoulut) kaikissa jäsenvaltioissa hakea tukea tästä
    välineestä tukikelpoisiin hankkeisiin kuuluvien toimiensa rahoittamiseen.
    Kaupallisiin innovointitoimiin voidaan myöntää riskinjaon rahoitusvälineestä rahoitusta
    ainoastaan EIP:n omaa rahoitusosuutta käyttämällä.
 ---pagebreak--- L 400/232          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                      30.12.2006
   Perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla annetun [osallistumissääntöjä] koskevan asetuksen
   mukaisesti sopimuksessa määrätään myös menettelyistä, joiden mukaisesti yhteisö voi vastustaa
   asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sitä, että EIP käyttää yhteisön avustusta.
   Säännöt, joiden mukaisesti määritellään yhteisön avustuksella katettavan taloudellisen riskin
   osuus sekä riskikynnys, jonka ylittyessä EIP voi käyttää yhteisön avustusta, sekä vastaavien
   tulojen jakaminen.
   Kutakin toimea koskevan yhteisön avustuksen määrä riippuu EIP:n laatimasta taloudellisia
   riskejä koskevasta arviosta. Useimpien riskinjaon rahoitusvälineeseen liittyvien toimien osalta
   kokonaistuen ja kohdennettavien pääomien määrän odotetaan olevan 15–25 prosenttia kyseisten
   toimien nimellisarvosta. Yhteisön avustuksen kokonaistuen ja kohdennettavien pääomien määrä
   ei voi missään tapauksessa ylittää 50:tä prosenttia nimellislainasta tai takuun arvosta. Riskinjako
   suoritetaan kunkin toimen osalta.
   Järjestelyt, joita yhteisö soveltaa seuratessaan yhteisön avustukseen liittyvää EIP:n lainanantoa ja
   takuutoimia, mukaan lukien EIP:n rahoituskumppanien toteuttamat toimet.
EIP voi käyttää yhteisön avustusta ainoastaan toimiin, jotka on hyväksytty tämän erityisohjelman
voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                     L 400/233
EIP ilmoittaa vuosittain yhteisön avustuksen mainittuna kautena tuottamista koroista ja tuloista
komissiolle, joka tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Varainhoitoasetuksen
18 artiklan 2 kohdan mukaisesti korot ja tulot katsotaan riskinjaon rahoitusvälineeseen sidotuiksi
tuloiksi ja ne lisätään talousarvioon.
Hyväksyessään työohjelman komissio voi päättää kohdentaa uudelleen tämän erityisohjelman
aihealueeseen kuuluvan minkä tahansa muun epäsuoran toimen soveltamiseksi kaikki riskinjaon
rahoitusvälineen käyttämättömät ja EIP:lta palautuneet määrät puiteohjelman liitteessä II mainitun
väliarvioinnin jälkeen. Väliarviointiin sisältyy riskinjaon rahoitusvälineen vaikutuksen ulkopuolinen
arviointi.
Komissio valvoo tiiviisti yhteisön avustuksen tehokasta käyttöä, toiminnan onnistumista koskevat
jälkiarvioinnit mukaan lukien, ja antaa säännöllisesti tietoja ohjelmakomitealle. Lisäksi komissio
sisällyttää asiaa koskevat keskeiset tulokset vuosittaiseen tutkimuksen ja teknologian
kehittämistoimia koskevaan kertomukseensa, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille
perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti.
 ---pagebreak--- L 400/234           FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
                                                  LIITE IV
     Yhteiset teknologia-aloitteet ja muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin liittyvä koordinointi
Yhteiset teknologia-aloitteet1
Seuraavassa määritetään yhteisten teknologia-aloitteiden alustavan luettelon tutkimusalueet
liitteessä I esitettyjä kriteerejä soveltaen. Teknologia-aloitteiden aihepiirien kirjo on varsin laaja.
Toteutuksessa käytettävät rakenteet on sen vuoksi suunniteltava tapauskohtaisesti niin, että niissä
otetaan huomioon kunkin tutkimusalueen erityispiirteet. Kussakin tapauksessa olisi muodostettava
tietty rakenne, jonka avulla toteutetaan sovitut yhteistä teknologia-aloitetta koskevat
tutkimuslinjaukset, kootaan tarvittavat julkiset ja yksityiset investoinnit sekä huolehditaan
eurooppalaisten toimien koordinoinnista. Yhteisö voi myöntää tutkimuslinjausten toteuttamista
varten tietyn rahoitusmäärän erillisten ehdotusten pohjalta. Lisää yhteisiä teknologia-aloitteita
voidaan määrittää liitteessä I esitettyjen kriteerien pohjalta, ja niitä voidaan ehdottaa seitsemännen
puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.
• Innovatiiviset lääkkeet -aloite
Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteena on parantaa Euroopan
lääkealan kilpailukykyä määrittämällä koordinoitu toimintamalli, jonka avulla voidaan poistaa
lääkkeiden kehittämisprosessiin liittyviä tutkimuksen pullonkauloja sekä lyhentää uusien lääkkeiden
kehittämiseen tarvittavaa aikaa ja vähentää niiden kliinisen kehitystyön keskeyttämisiä. Tätä kautta
saadaan entistä nopeammin käyttöön täsmällisemmin toimivia lääkkeitä sekä aikaisemmin tuottoa
tutkimusinvestoinneille. Samalla vauhdittuvat yksityiset investoinnit, joita tarvitaan lisätutkimusta
varten.
1
         Ehdotettujen yhteisten teknologia-aloitteiden luettelo on pelkästään suuntaa-antava ja sitä
         voidaan mukauttaa tulevan kehityksen pohjalta. Kustakin yhteisestä teknologia-aloitteesta
         tehdään erillinen päätös (katso liite I, "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä
         aihealueiden ja toimien pääpiirteet").
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                          L 400/235
Innovatiivisia lääkkeitä koskevissa strategisissa tutkimuslinjauksissa määritelty kilpailua edeltävä
tutkimus käsittää ensinnäkin sellaisten välineiden ja menetelmien kehittämisen, joilla voidaan
paremmin ennustaa lääkkeiden sopivuutta, turvallisuutta ja tehoa, ja toiseksi älykkäät
infrastruktuurit, joiden avulla teollisuus, tiedelaitokset ja kliinisiä tutkimuksia tekevät keskukset
voivat tiiviissä yhteistyössä integroida ja hallita tietoa kaikissa tarvittavissa vaiheissa. Lisäksi
pyritään täyttämään koulutuksen aukkoja sen varmistamiseksi, että Euroopalla on riittävästi
osaamista tutkimustulosten siirtämiseksi potilaiden hyödyksi. Euroopan yhteisö toimii aloitteen
yhteydessä läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden sidosryhmien, kuten
sääntelyviranomaisten, potilaiden, tiedelaitosten, kliinisten tutkijoiden ym. kanssa. Lisäksi
huolehditaan siitä, että käyttöön saadaan varoja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Strategiset
tutkimuslinjaukset toteutetaan erityisesti tätä tarkoitusta varten perustettavan julkisen ja yksityisen
sektorin kumppanuusrakenteen, Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen (IMI) avulla.
• Nanoelektroniikkateknologiat 2020
Nanoelektroniikka-ala on strategisesti erittäin tärkeä Euroopan kilpailukyvyn kannalta, koska sen
tuotteet ovat avainasemassa muiden alojen (multimedia-ala, televiestintä, liikenne, terveydenhuolto,
ympäristö, prosessiteollisuus jne.) innovoinnin kannalta. Tämän vuoksi T&K- ja innovointitoimet
on strukturoitava paremmin, optimoitava sekä integroitava osaksi laajempaa prosessia, johon
osallistuvat kaikki alan menestymisen kannalta tärkeät toimijat.
Aloitteella pyritään vastaamaan piipohjaisia teknologioita koskeviin tarpeisiin neljällä eri osa-
alueella, jotka ovat: i) logiikka- ja muistipiirien koon pienentäminen niiden suorituskyvyn
parantamiseksi ja kustannusten alentamiseksi, ii) lisäarvotoimintojen kehittäminen, mukaan
luettuina anturi-, toimilaite- ja pakkaustoiminnot, ja logiikka- ja muistipiirien sulauttaminen niihin
monimutkaisten järjestelmäpiirien (System-on-Chip) tai ns. System-in-Package-ratkaisujen
aikaansaamiseksi, iii) laitteet ja materiaalit sekä iv) suunnitteluautomaatio.
 ---pagebreak--- L 400/236         FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
• Sulautetut tietotekniikkajärjestelmät
Sulautetut tietotekniikkajärjestelmät – eli tuotteiden älykkyyden mahdollistavat näkymättömissä
olevat elektroniset laitteet ja ohjelmistot – ovat strategisesti tärkeitä Euroopan keskeisten
teollisuudenalojen, kuten autoteollisuuden, ilmailuteollisuuden, kulutuselektroniikkateollisuuden,
televiestintäalan, lääketieteen järjestelmien alan sekä valmistusteollisuuden kannalta. Lisäksi näiden
laitteiden lisääntyvä liitettävyys avaa mahdollisuuksia kokonaan uusille markkinoille ja
yhteiskunnallisille sovelluksille, joista Eurooppa voi hyötyä, jos se on hyvissä asemissa.
Sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen on määrä koota
yhteen ja fokusoida tutkimustoimia, vauhdittaa yksityisiä ja julkisia investointeja, joilla voidaan
jakaa tutkimukseen liittyviä suuria riskejä, sekä pitää yllä korkeaa tavoitetasoa. Aloitteen kohteena
on yhteentoimivien ja kustannustehokkaiden – ja samanaikaisesti tehokkaiden, turvallisten ja
toimintavarmojen – jokapaikan elektroniikka- ja ohjelmistojärjestelmien suunnittelu, kehittäminen
ja käyttöönotto. Tavoitteena on saada aikaan referenssimalleja, jotka toimivat eri sovellustyyppien
standardiarkkitehtuureina, välitysohjelmistoja, jotka mahdollistavat saumattoman liitettävyyden ja
yhteentoimivuuden, integroituja suunnittelussa käytettäviä ohjelmistotyökaluja ja menetelmiä, joilla
mahdollistetaan nopea kehittäminen ja prototypointi, sekä uusia tietokoneiden ja reaalimaailman
vuorovaikutuksen tapoja.
• Vety- ja polttokennoja koskeva aloite
Vety- ja polttokennot ovat energiateknologioita, jotka voivat muuttaa ratkaisevasti Euroopan
energiantuotannon ja -käytön lähtökohtia. Ne tarjoavat mittavat mahdollisuudet kehittää pitkällä
aikavälillä riippumatonta ja kestävää energiahuoltoa ja voivat antaa Euroopalle ratkaisevan tärkeän
kilpailuedun. Siirtyminen vetytalouteen edellyttää mittavia tutkimus- ja pääomainvestointeja, jotta
voidaan luoda uutta teollisuutta, uusia toimitusketjun rakenteita, infrastruktuuria sekä
henkilöstövoimavaroja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                   Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/237
Yhteisen teknologia-aloitteen puitteissa laaditaan ja toteutetaan tavoitelähtöinen eurooppalainen
teollisen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin ohjelma, jonka avulla voidaan
kehittää toimivia ja luotettavia vety- ja polttokennoteknologioita aina kaupallistamisen kynnykselle
asti. Yhteisen teknologia-aloitteen tutkimuslinjausten pääaihealueita ovat: polttokennojen
kehittäminen kaikkia sovellusaloja ja -tyyppejä varten; kestävä vetyhuolto, mukaan luettuina
tuotanto, toimitukset, varastointi ja jakelu; kehittyvien ja kehittyneiden teknologioiden integroitu
laajamittainen demonstrointi todellisissa käyttöympäristöissä sekä markkinaedellytyksiin liittyvät
valmistelevat toimet. Toteutuksen pohjana käytetään selkeää ja jatkuvasti kehittyvää EU:n
teknologian kehittämis- ja liiketoimintasuunnitelmaa, jossa yksilöidään siirtymästrategiat, pitkän
aikavälin tavoitteet sekä toteutuksen välietapit.
• Ilmailu ja lentoliikenne
Euroopan on säilytettävä asemansa avainteknologioiden kehittämisen eturintamassa, jotta sen
ilmailuteollisuus ja lentoliikenneala voisivat toimia kestävästi, innovatiivisesti ja kilpailukykyisesti
myös tulevaisuudessa. Vihreän teknologian kehittäminen on koko ilmailualan kilpailukyvyn
varmistamisen kannalta keskeistä. Innovatiiviset teknologiat ovat äärimmäisen tärkeitä
kilpailukyvyn säilyttämiseksi aloilla, joilla kilpailu kovenee, ja toisaalta kilpailukyvyn
palauttamiseksi aloilla, joilla Eurooppa voisi saada huomattavan markkinaosuuden, kuten
seutuliikenteen alalla. Ilmailu- ja lentoliikenneala on vahvasti TTK-intensiivinen. Euroopan
ilmailuteollisuus- ja ilmaliikenneyritysten nykyinen kilpailukykyisyys maailmanmarkkinoilla
perustuukin yksityisen sektorin huomattaviin tutkimusinvestointeihin (tyypillisesti 13–15 prosenttia
liikevaihdosta), joita on tehty useiden vuosikymmenten ajan. Alan erityispiirteistä johtuen uudet
kehitysaskeleet edellyttävät usein julkisen ja yksityisen sektorin toimivaa yhteistyötä.
 ---pagebreak--- L 400/238          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                       30.12.2006
Euroopan ilmailualan tutkimuksen neuvoa-antava elin ACARE on laatinut alaa koskevat strategiset
tutkimuslinjaukset. Näiden linjausten jotkin osatekijät edellyttävät sen laajuista vaikuttavuutta ja
sellaista tavoitteellisen toiminnan jatkuvuutta, että tarvitaan yhteinen teknologia-aloite, jossa
keskitytään johdonmukaiseen ja varta vasten laadittuun kehittyneiden teknologioiden
tutkimusohjelmaan ja jonka avulla voidaan edistää integrointia, laajamittaista validointia sekä
demonstrointia.
Käsiteltäviä aihepiirejä on useita, muun muassa ympäristöä säästävä ja kustannustehokas
ilmaliikennejärjestelmä ("The Green Air Transport System") sekä yhtenäistä eurooppalaista
ilmatilaa ja SESAR-aloitetta tukeva ilmaliikenteen hallinta.
• Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES)
Eurooppa tarvitsee itsenäisesti toimivaa kapasiteettia, joka perustuu maailmanlaajuista seurantaa
koskevaan eurooppalaiseen standardiin. Tästä olisi Euroopalle ja sen teollisuudelle merkittävää
hyötyä, koska alalla toimivat kilpailijat investoivat voimakkaasti maailmanlaajuisten
seurantajärjestelmien standardien kehittämiseen.
GMES-aloitteella on määrä toteuttaa poliittinen toimeksianto, joka sisältyy kesäkuussa 2001
pidetyn Göteborgin huippukokouksen jälkeen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen
seurantajärjestelmän (GMES) alkuvaiheen käynnistämisestä 13 päivänä marraskuuta 2001
annettuun neuvoston päätöslauselmaan1 ja helmikuussa 2004 esitettyyn GMES-
toimintasuunnitelmaan2. Näiden lisäksi GMES on sisällytetty myös "kasvualoitteeseen" sekä siihen
liittyvän "pikakäynnistysohjelman" ("Quick-start") toimenpideluetteloon.
1
        EYVL C 350, 11.12.2001, s. 4.
2
        "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): GMES-valmiuksien
        aikaansaaminen vuoteen 2008 mennessä – (Toimintasuunnitelma 2004–2008),
        KOM(2004) 65 lopullinen (3.2.2004).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        FI                    Euroopan unionin virallinen lehti                         L 400/239
GMES:n tulevaisuus edellyttää (sekä julkisen että yksityisen sektorin) käyttäjien ja infrastruktuurin
tarjoajien merkittäviä pitkän aikavälin investointeja. Tätä varten on olennaisen tärkeää, että
GMES:lle kyetään luomaan selkeä ja ehyt julkinen kuva, jonka käyttäjät, viranomaiset ja teollisuus
tunnistavat helposti. Tämä edellyttää, että yksi politiikasta vastaava taho määrittää yhteisesti
hyväksytyt standardit, validointimekanismit ja periaatteet, jotka ovat riippumattomia GMES:n
yksittäisistä sovellusalueista.
Tätä varten voitaisiin perustaa yhteisen teknologia-aloitteen muodossa GMES:n hallintorakenne,
joka kokoaisi yhteen kaikki olennaiset toimijat resursseineen, erityisesti kansalliset ja Euroopan
tason käyttäjäorganisaatiot.
GMES:ää koskevan yhteisen teknologia-aloitteen avulla voitaisiin varmistaa GMES:ään liittyvien
toimien vankka koordinointi erityisesti seuraavin toimenpitein:
–         kokoamalla yhteen käyttäjävaatimuksia GMES:n kunkin sovellusalueen osalta,
–         seuraamalla ja tukemalla GMES:n operatiivisten palvelujen sekä niihin liittyvän
          kapasiteetin ja infrastruktuurin kehittämistä,
–         validoimalla tällaisia palveluja tarvittaessa,
–         kehittämällä sellaisia järjestelyjä, joiden tavoitteena on turvata tiedon pitkäaikaiset
          käyttömahdollisuudet ("tiedon ostaminen").
 ---pagebreak--- L 400/240          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
GMES:ää koskeva yhteinen teknologia-aloite edistäisi myös tehokkaasti yksityisen sektorin
aktiivista osallistumista, koska se toimisi koordinointi- ja rahoitusvälineenä sellaisille yrityksille
(pk-yritykset mukaan luettuina) ja muille toimijoille, jotka haluavat osallistua GMES:n toteutukseen
ja osallistuvat sitä varten kilpailuprosesseihin.
GMES:n avulla Eurooppa voi nousta johtoasemaan suurten infrastruktuurien, kuten strategisten
avaruusresurssien, hallinnassa ja käytössä. GMES voi myös muodostaa perustan, jonka varassa sekä
julkiset että yksityiset toimijat pystyvät hyödyntämään rajallisia luonnonvaroja tehokkaasti. Kaiken
kaikkiaan se auttaa parantamaan monien sellaisten alojen tuottavuutta, jotka tarvitsevat vankkaa ja
ajantasaista tietoa käytettävissä olevista resursseista.
Muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin liittyvä koordinointi1
Seuraavassa esitetään alustava luettelo toimista, jotka voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten
tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen. Näistä voidaan tehdä erillinen päätös perustamissopimuksen
169 artiklan nojalla. Lisää toimia voidaan määrittää ja ehdottaa seitsemännen puiteohjelman
täytäntöönpanon kuluessa.
Kunkin mahdollisesti tehtävän päätöksen yhteydessä perustetaan toimien toteutuksessa tarvittavan
organisaatiorakenteen ja asianmukaisten hallintoelinten lisäksi erityinen täytäntöönpanorakenne.
Yhteisö voi antaa liitteen II mukaisesti toimille rahoitustukea ja voi osallistua aktiivisesti
toteutukseen käyttäen sellaisia keinoja, jotka ovat toiminnan kannalta kaikkien
tarkoituksenmukaisimpia.
1
        Ehdotettujen toimien luettelo on pelkästään suuntaa-antava ja siitä tehdään erillinen päätös
        169 artiklan mukaisesti ((katso liite I, "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä
        aihealueiden ja toimien pääpiirteet").
 ---pagebreak--- 30.12.2006         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        L 400/241
• 169 artiklan nojalla toteutettava Itämeren tutkimusta koskeva toimi
Tavoitteena on käynnistää ja toteuttaa yhteinen T&K-ohjelma, jossa kootaan yhteen useita
meritiedettä ja Itämeren kestävää kehitystä koskevia kansallisia ohjelmia. Toimi toteutetaan
Itämerta koskevien kansainvälisten, eurooppalaisten ja alueellisten yleissopimusten hengessä, ja sen
tarkoituksena on luoda foorumi, jonka avulla voidaan laatia synteesejä Itämeren tutkimuksen
tuloksista, levittää tuloksia sekä saada aikaan tutkimus- ja kehitystyötä, jota tarvitaan Itämeren
kestävän kehityksen tukemiseksi.
• 169 artiklan nojalla toteutettava tietotekniikka-avusteista asumista koskeva toimi
Tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient Assisted Living) koskevan yhteisen T&K-ohjelman
tavoitteena on koota yhteen kansallisia toimia ja selvittää, kuinka tieto- ja viestintäteknologiaa
voitaisiin käyttää parantamaan vanhusten elämänlaatua ja pidentämään sitä aikaa, jonka he pystyvät
asumaan omillaan kotona ja asuinympäristössään. Tietotekniikka-avusteinen asuminen pitää
sisällään päivittäisten toimien avustamisen, sosiaalisten kontaktien helpottamisen, terveydentilan ja
toiminnan seuraamisen sekä turvallisuuden parantamisen. Keskeisenä päämääränä on laitteiden,
järjestelmien ja palvelujen yhdistäminen kustannustehokkaiksi ja luotettaviksi ratkaisuiksi.
Toimella tähdätään laajaan eurooppalaiseen yhteistyöhön, jota varten voidaan koota riittävä määrä
("kriittinen massa") voimavaroja ja johon sitoudutaan pitkäksi ajaksi.
• 169 artiklan nojalla toteutettava metrologiaa koskeva toimi
Tavoitteena on käynnistää ja toteuttaa yhteinen ja yhtenäinen metrologian alan T&K-ohjelma, joka
kokoaa yhteen useita kansallisia ohjelmia. Tarkoituksena on, että Eurooppa pystyy ohjelman avulla
vastaamaan kasvavaan tarpeeseen kehittää huipputason metrologiaa, jota voidaan käyttää
innovoinnin välineenä ja tieteellisen tutkimuksen ja politiikan tukena. Toimi tukee erityisesti
Euroopan kansallisten mittajärjestelmien tavoitteita, jotka on määritetty kansallisten metrologian
laboratorioiden verkostojen puitteissa.
 ---pagebreak--- L 400/242          FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                        30.12.2006
                                                 LIITE V
                       Komission 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot
1.        Yksittäisiä hankkeita koskevat tiedot, joilla mahdollistetaan kunkin ehdotuksen seuranta
          sen koko voimassaolon ajan ja jotka kattavat erityisesti:
          –      esitetyt ehdotukset;
          –      kutakin ehdotusta koskevan arvioinnin tulokset;
          –      avustussopimukset;
          –      päättyneet hankkeet.
2.        Kunkin ehdotuspyynnön tuloksia ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevat tiedot, joihin
          sisältyvät erityisesti:
          –      kunkin ehdotuspyynnön tulokset;
          –      avustussopimuksia koskevien neuvottelujen tulokset;
          –      hankkeiden täytäntöönpano, mukaan lukien maksutiedot ja hankkeiden tulokset.
3.        Tiedot ohjelman täytäntöönpanosta, puiteohjelman, erityisohjelman ja kunkin aihealueen
          tasolla.
Tiedot (erityisesti ehdotuksia, niiden arviointia ja avustussopimuksia koskevat tiedot) olisi
toimitettava rakenteellisesti yhdenmukaisessa, sähköisesti luettavassa ja käsiteltävässä muodossa, ja
niiden olisi oltava saatavilla tietotekniikkaan perustuvasta tieto- ja raportointijärjestelmästä, joka
mahdollistaa nopean tietojen analysoinnin.