title: 2012/93/Euratom: Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011 , Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 47/25

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
   Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013)
   (2012/93/Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt tieteellis-teknistä komiteaa kuultuaan,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteutettavat yhteiset kansalliset ja Euroopan tason toimet ovat olennaisen tärkeitä taloudellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi ja turvaamiseksi Euroopassa.

               (2)

               Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013), jäljempänä ’puiteohjelma’, olisi täydennettävä Euroopan unionin muita tutkimuspolitiikan alan toimia, joita tarvitaan Eurooppa-neuvostossa 17 päivänä kesäkuuta 2010 hyväksytyn Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseksi, ja erityisesti koulutukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, teollisuuteen, työllisyyteen ja ympäristöön liittyviä toimia.

               (3)

               Puiteohjelman olisi rakennuttava niille tuloksille, joita Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/970/Euratom (3) vahvistetussa Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa on saavutettu, ja siihen olisi samalla sisällytettävä välttämätön ydinturvallisuuden erityinen korostaminen, jotta ydintutkimusta voitaisiin kohdentaa uudella tavalla. Sen olisi myös edistettävä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista sekä eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämistä.

               (4)

               Puiteohjelman olisi edistettävä Innovaatiounionin, joka on eräs neuvoston 25 ja 26 päivänä marraskuuta 2010 pitämässään istunnossa hyväksymien päätelmien mukainen Eurooppa 2020 -lippulaivahanke, toteuttamista tehostamalla kilpailua tieteellisen huippuosaamisen alalla ja vauhdittamalla keskeisten innovaatioiden käyttöönottoa ydinenergia-alalla, erityisesti fuusion ja ydinturvallisuuden osalta, ja edistettävä energia- ja ilmastonmuutoshaasteisiin vastaamista.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto vahvisti 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 pidetyssä istunnossaan Euroopan energiapolitiikan osalta, että kukin jäsenvaltio päättää itse, haluaako se turvautua ydinenergiaan, ja korosti, että näin tehtäessä on edelleen parannettava ydinturvallisuutta ja radioaktiivisen jätteen huoltoa. Lisäksi on todettu, että ydinenergialla on joissain jäsenvaltioissa tällä hetkellä ”siirtymävaiheen teknologian” asema.

               (6)

               Huolimatta siitä, mikä vaikutus ydinenergialla mahdollisesti on energiahuoltoon ja talouden kehitykseen, vakavat ydinonnettomuudet saattavat vaarantaa ihmisten terveyden. Tästä syystä puiteohjelmassa olisi kiinnitettävä erittäin suurta huomiota ydinturvallisuus- ja tarvittaessa ydinvalvontanäkökohtiin. Puiteohjelman valvontanäkökohdat olisi rajattava yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suoriin toimiin.

               (7)

               Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 antamissa päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla (SET-suunnitelma) vauhditetaan vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä. Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja kohdistavat huomionsa SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen.

               (8)

               Yhteisö on luonut yhteisen ja täysin kattavan fuusiotutkimusohjelman, joka on kansainvälisesti johtavassa asemassa kehitettäessä ydinfuusiota energialähteenä.

               (9)

               Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2005 tekemän päätöksen johdosta yhteisö liittyi neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen (Generation IV International Forum, GIF)11 päivänä toukokuuta 2006. GIF koordinoi monenvälistä yhteistyötä useiden kehittyneiden ydinjärjestelmien esisuunnitteluvaiheen tutkimuksessa ja pyrkii myös tyydyttävällä tavalla käsittelemään ydinturvallisuuteen, ydinjätteisiin, väärinkäyttöön ja yleisön huolenaiheita, joilla on merkitystä puiteohjelmassa.

               (10)

               Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään istunnossa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa ydinalan koulutustasoa.

               (11)

               Komissio sai vuonna 2010 loppuraportit ulkoisesta arvioinnista, joka koski yhteisön toimien toteutusta ja tuloksia ydintutkimuksessa vuosina 2007–2009 ja joka kattoi sekä suorat että epäsuorat toimet.

               (12)

               Kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria koskevan ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehdyn sopimuksen (4) mukaisesti olisi puiteohjelman fuusiotutkimuksessa keskityttävä ennen muuta ITERin toteuttamiseen Euroopassa.

               (13)

               Yhteisön toimia, joilla tuetaan ITERin toteuttamista ja erityisesti ITERin rakentamista Cadaracheen sekä ITERin teknologiaa koskevan tutkimus- ja kehittämistyön suorittamista puiteohjelman aikana, ohjaa ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys (Fusion for Energy) eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom (5) mukaisesti.

               (14)

               Puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, myös niitä, jotka ilmenevät Euroopan unionin perusoikeuskirjasta.

               (15)

               Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (16)

               JRC olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten keskittyen erityisesti turvallisuutta ja varmuutta koskevaan tutkimukseen. Tätä varten JRC olisi toimittava jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena unionissa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla. JRC olisi erityisesti oltava tarvittavat valmiudet riippumattoman tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen tuottamiseksi pienempien ja vakavampien ydinonnettomuuksien varalta.

               (17)

               Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys yhteisen edun mukaisen hyödyn saamiselle. Puiteohjelman olisi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat tarpeelliset sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.

               (18)

               Puiteohjelmalla olisi edistettävä unionin laajentumista antamalla ehdokasmaille tieteellistä ja teknologista tukea, jotta ne voivat panna täytäntöön unionin säännöstön ja integroitua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen.

               (19)

               Ydinaineiden ja -teknologioiden laittoman leviämisen estämisestä 26 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa tunnustetaan JRC asema ydinvalvontatutkimuksen ja -koulutuksen alalla.

               (20)

               Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) sekä petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 (9) mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Puiteohjelman hyväksyminen
   Hyväksytään ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’puiteohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
   2 artikla
   Tavoitteet
   1.   Puiteohjelmalla pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin, ja siinä kiinnitetään erityisesti huomiota ydinturvallisuuteen, ydinvalvontaan ja säteilysuojeluun ja edesautetaan samalla Innovaatiounionin aikaansaamista ja käytetään perustana eurooppalaista tutkimusaluetta.
   2.   Puiteohjelma käsittää yhteisön tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, kansainväliseen yhteistyöhön, teknisen tiedon levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia sekä koulutustoimia, jotka määritetään kahdessa erityisohjelmassa.
   3.   Ensimmäinen erityisohjelma koostuu seuraavista epäsuorista toimista:

               a)

               fuusioenergiatutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten;

               b)

               ydinfissio, ydinturvallisuus ja säteilysuojelu, joiden tavoitteena on parantaa ydinfission sekä säteilyn muun käytön turvallisuutta teollisuudessa, lääketieteessä ja radioaktiivisen jätteen huollossa.

         4.   Toinen erityisohjelma käsittää yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suorat tutkimustoimet ydinjätteen huollon, ympäristövaikutusten, ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla.
   5.   Näiden kahden erityisohjelmien tavoitteet ja pääpiirteet esitetään liitteessä I.
   3 artikla
   Rahoituksen enimmäismäärä ja eri erityisohjelmille osoitetut osuudet
   Puiteohjelman toteutusta varten osoitettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 560 270 000 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti:

               a)

               epäsuorina toimina toteutettava 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu erityisohjelma:

                           —

                           fuusioenergiatutkimus

                           2 208 809 000 euroa (10);

                           —

                           ydinfissio, ydinturvallisuus ja säteilysuojelu

                           118 245 000 euroa;

               b)

               suorina toimina toteutettava 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu erityisohjelma:

                           —

                           JRC:n ydinalan toimet

                           233 216 000 euroa.

         Yhteisön puiteohjelman rahoitukseen osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään liitteessä II.
   4 artikla
   Unionin taloudellisten etujen suojelu
   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä sovelletaan asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen ja myös puiteohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai Euroopan unionin hallinnoimille talousarvioille.
   5 artikla
   Eettiset perusperiaatteet
   Kaikessa puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.
   6 artikla
   Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu
   1.   Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä. Neuvostolle esitetään vuoden 2013 alkupuolella erityinen seurantaraportti puiteohjelman mukaisten ydinturvallisuuteen ja -valvontaan liittyvien toimien toteuttamisesta.
   2.   Puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä ohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
   7 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. KOROLEC

      (1)  Lausunto annettu 17. marraskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Lausunto annettu kuulemisen johdosta, joka ei ole pakollinen.

      (2)  EUVL C 318, 29.10.2011, s. 127. Lausunto annettu kuulemisen johdosta, joka ei ole pakollinen.

      (3)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60.

      (4)  EUVL L 358, 16.12.2006, s. 62.

      (5)  EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58.

      (6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (8)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (10)  Tämän kokonaismäärän puitteissa varataan riittävä rahoitus muihin toimiin kuin liitteessä I mainittuun ITERin rakentamiseen.

      LIITE I

         TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, AIHEALUEET JA TOIMET

      JOHDANTO
      Puiteohjelma jakautuu kahteen osaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”epäsuorista” toimista ja toinen YTK:n ”suorista” tutkimustoimista.
      I.A   FUUSIOENERGIAN TUTKIMUS

         Tavoite

      Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten.

         Lähtökohdat

      Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä unionin kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen. Eurooppalainen fuusiotutkimus käsittää kaikki fuusioenergiaan liittyvät toimet jäsenvaltioissa ja assosioituneissa kolmansissa maissa, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on saada yhdessä aikaan prototyyppireaktoreita edellä mainitut vaatimukset täyttäviä ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten.
      Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos DEMO. ITERin rakentamiseen liittyy ITERiä koskevan T&K-työn tukemiseen kohdennettu ohjelma sekä DEMOssa tarvittaviin teknologioihin ja fysiikkaan liittyviä rajattuja toimia.
      Fuusioenergian tutkimus- ja kehitystyön kansainvälinen ulottuvuus perustuu sopimukseen ITER-hankkeen toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehtyyn sopimukseen sekä Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimukseen laajemman lähestymistavan toimien yhteistoteutuksesta fuusioenergiatutkimuksen alalla (1).
      Kansainvälinen yhteistyö perustuu osittain myös yhteisön ja kolmansien maiden välillä voimassa oleviin kahdeksaan kahdenväliseen fuusioalan yhteistyösopimukseen.

         Toimet

      1.   ITERin toteuttaminen
      Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen, ja erityisesti kansainvälisen ITER-organisaation ja ITERistä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen hallinto, johto ja henkilöstö, yleinen tekninen ja hallinnollinen tuki, laitteiden ja laitosten rakentaminen ja hankkeen tukeminen rakentamisvaiheen aikana.
      2.   ITERin toimintaa valmistelevat T&K-toimet
      Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään Joint European Torus (JET) -laitteistoa ja muita ITERin kannalta merkittäviä magneettisen koossapidon laitteistoja. Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa.
      3.   DEMOa valmistelevat rajatut teknologiatoimet
      Tähän sisältyvät fuusiomateriaalien ja keskeisten fuusioteknologioiden kehittäminen edelleen sekä kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista valmistelevan hankeryhmän työn jatkaminen.
      4.   Pidemmän aikavälin T&K-toimet
      Tähän sisältyy magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettuihin malleihin liittyviä rajattuja toimia (joissa keskitytään W7-X-stellaraattorin toiminnan valmisteluun) sekä fuusioplasmojen käyttäytymisen syvälliseen ymmärtämiseen tähtäävä teoreettinen työ ja mallintaminen.
      5.   Henkilöstövoimavarat ja koulutus
      Tähän sisältyvät toimet, joissa otetaan huomioon ITERin välittömät ja keskipitkän aikavälin tarpeet sekä fuusioteknologian tuleva kehittäminen ja joiden avulla pyritään kouluttamaan ns. ITER-sukupolvi ja varmistamaan, että saatavilla on riittävästi osaavaa, korkeasti koulutettua ja kokenutta henkilöstöä.
      6.   Infrastruktuurit
      ITER on uusi tutkimusinfrastruktuuri, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus.
      7.   Teolliset prosessit ja teknologiansiirto
      ITER-hankkeen innovaatioiden nopea siirto eurooppalaiseen teollisuuteen edellyttää uusia organisaatiorakenteita. Tämä tehtävä kuuluu fuusioteollisuuden innovaatiofoorumille (Fusion Industry Innovation Forum), joka tulee laatimaan fuusioteknologian etenemissuunnitelman ja aloitteita inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi painottaen innovointia ja uusien tuotteiden ja palvelujen aikaansaamista.
      I.B   YDINFISSIO, YDINTURVALLISUUS JA SÄTEILYSUOJELU

         Tavoite

      Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, parantaa erityisesti ydinenergian turvallisuutta (2) edistäen samalla resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta.

         Lähtökohdat

      Ydinenergia on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden vähentämiseksi. Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää edistetään myös puiteohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta. Koska kehittyneempi ydinteknologia takaa entistä korkeamman turvallisuustason, se voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota.
      Lisäponnisteluja tarvitaan, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi edelleen erinomaisena. Säteilysuojelun parantaminen on myös edelleen yksi painopiste. Keskeisiä kysymyksiä ovat reaktoreiden toimintaturvallisuus ja pitkäikäisen jätteen käsittely. Molemmat ovat jatkuvan teknisen kehittelyn kohteena, mutta asiaa on tarkasteltava myös poliittisesta ja yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Kaikessa säteilyn käytössä niin teollisuudessa kuin lääketieteessäkin on kantavana periaatteena ihmisten ja ympäristön suojelu. Kaikille jäljempänä selostettaville aihealueille onkin ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso.
      Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana on käynnistetty kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta: kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP:n että IGDTP:n toimet vastaavat läheisesti strategisen energiateknologiasuunnitelman painopisteitä, ja SNETP:n muodostavien organisaatioiden ydinryhmä vastaa kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) toteuttamisesta. Ne sisältävät puiteohjelmaan kuuluvia toimia erityisesti ydinturvallisuuden alalta.
      SNETP-, IGDTP-, MELODI-yhteistyöaloitteiden ja muiden sidosryhmäfoorumien välinen vuorovaikutus unionin tasolla kasvaa kaiken aikaa. Tästä ovat esimerkkejä Euroopan ydinenergiafoorumi (European Nuclear Energy Forum, ENEF) ja Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (European Nuclear Safety Regulators Group, ENSREG). Lisää synergiamahdollisuuksia pyritään luomaan asiaankuuluvin tavoin puiteohjelman toimilla pitäen samalla mielessä, että teollisuuden olisi itse rahoitettava teollisten tuotteiden ja palvelujen kehittäminen.
      Euratomin puiteohjelmalle on ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso ottaen siinä yhteydessä huomioon myös kansainväliset puitteet. Siinä myös tuetaan jatkuvasti aloitteita sen varmistamiseksi, että laitokset, koulutus ja koulutusmahdollisuudet ovat Euroopassa tulevaisuudessakin asianmukaisella tasolla ottaen huomioon kansallisten ohjelmien nykyiset suuntaviivat ja koko unionin etu erityisesti ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun osalta. Tämä ennen muuta takaa sen, että asianmukainen turvallisuuskulttuuri säilyy.

         Toimet

      1.   Radioaktiivisen jätteen huolto
      Toteutukseen keskittyvä tutkimustyö, jonka kohteena ovat käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen syvään geologiseen loppusijoitukseen liittyvät keskeiset näkökohdat ja tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi, sekä perustan luominen yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamiselle jätehuoltoa koskevan keskeisistä kysymyksistä, päästöistä aina jätteen loppusijoitukseen.
      2.   Reaktorijärjestelmät
      Tutkimus, jolla tuetaan kaikkien asiaankuuluvien Euroopassa käytössä olevien reaktorijärjestelmien turvallista käyttöä (polttoainekiertoon liittyvät laitokset mukaan luettuna) tai, tarpeellisessa laajuudessa ydinturvallisuusalan laajan asiantuntemuksen säilyttämiseksi Euroopassa, sellaisten reaktorityyppien käyttöä, joita saattaa olla käytössä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa keskitytään pelkästään turvallisuusnäkökohtiin, ja siihen sisältyvät myös kaikki polttoainekierron vaiheet, kuten partitio ja transmutaatio. Liitännäistoimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää keskustelua kestävästä energiamuotojen yhdistelmästä Euroopassa.
      3.   Säteilysuojelu
      Erityisesti pienten annosten aiheuttamia riskejä, lääketieteellistä käyttöä ja onnettomuuksien hallintaa koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on luoda tieteellinen pohja luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle suojelujärjestelmälle, jossa otetaan huomioon myös hyödyt, jotka liittyvät säteilyn käyttöön lääketieteessä ja teollisuudessa.
      4.   Infrastruktuurit
      Tuetaan keskeisten tutkimusinfrastruktuureiden yhteistyötä, käyttöä ja käyttömahdollisuuksien ylläpitoa edellä kuvatuilla ensisijaisilla aihealueilla.
      5.   Henkilöstövoimavarat ja koulutus
      Tuetaan tieteellisen osaamisen ja inhimillisen pääoman säilyttämistä ja kehittämistä, jotta voidaan taata sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus ydinalalla pitkällä aikavälillä.
      II.   YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (JRC) TOIMET YDINALALLA

         Tavoite

      YTK:n ydinalan erityisohjelmalla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat T&K-velvoitteet painottaen erityisesti ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun merkitystä ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. YTK lujittaa asemaansa eurooppalaisena vertailukeskuksena tiedon levittämisessä sekä ydinalan ammattilaisten ja nuorten tutkijoiden koulutuksessa erityisesti ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan sekä säteilysuojelun alalla.

         Lähtökohdat

      On selvästi tarpeen kehittää tietämystä, taitoja ja pätevyyttä, jotta voidaan tarjota tieteellistä huipputasoa edustavaa riippumatonta ja luotettavaa asiantuntemusta unionin politiikan tueksi ydinreaktoreiden ja polttoainekierron turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan sekä ydinvalvonnan aloilla. YTK antaa tehtävänsä mukaisesti asiakaslähtöistä tukea unionin politiikalle, minkä lisäksi sillä on ennalta varautuva tehtävä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa sen harjoittaessa korkealaatuista tutkimustoimintaa läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden tahojen kanssa ja kehittäessä verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten instituutioiden kanssa.

         Toimet

                  1.

                  Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset. Tässä keskitytään epävarmuustekijöiden vähentämiseen ja avointen kysymysten ratkaisemiseen jätehuollossa, jotta voidaan kehittää toimivia ratkaisuja korkea-aktiivisen jätteen huoltoon kahden päävaihtoehdon pohjalta (suora loppusijoitus tai partitio ja transmutaatio). Tähän sisältyvät myös ydinenergia-alan sovelluksiin ja muihin (esim. lääketieteellisiin) sovelluksiin tähtäävät toimet, joilla kehitetään aktinidien fysiikkaan, kemiaan ja perusominaisuuksiin liittyvää tietämystä ja mallintamista sekä ydinalan tarkkaa vertailutietokantaa. Säteilysuojelun alalla laajennetaan toimia, joilla kehitetään ympäristömalleja radioisotooppien kulkeutumiselle ja ympäristön radioaktiivisuuden seurantatestejä, jotta voidaan tukea kansallisten seurantaprosessien ja järjestelmien yhdenmukaistamista.

                  2.

                  Ydinturvallisuus. Tavoitteena on tehdä tutkimusta, joka koskee polttoainekiertoja, asettaen pääpainon EU:ssa käytössä olevien reaktorien turvallisuuteen. Lisäksi tehdään tutkimusta, joka koskee uusien innovatiivisten ratkaisujen reaktoriturvallisuutta, turvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa käytettäessä innovatiivisia polttoainekiertoja, suurempaa palamaa tai uudentyyppisiä polttoaineita. Tavoitteena on myös kehittää turvallisuusvaatimuksia ja kehittyneitä arviointimenetelmiä Euroopan ydinturvallisuuden kannalta merkityksellisiä reaktorijärjestelmiä varten. Lisäksi YTK koordinoi Euroopan osallistumista neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen foorumin (Generation IV International Forum) T&K-aloitteeseen huolehtimalla integroinnista ja levittämällä tutkimustuloksia tällä alalla. YTK jakaa myös tieteellistä asiantuntemusta ydinturvatapauksista ja -onnettomuuksista.

                  3.

                  Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (mukaan lukien ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten materiaalien päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (mukaan lukien rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus).

         (1)  EUVL L 246, 21.9.2007, s. 34.

         (2)  Ydinturvallisuuden tutkimustoimet kuuluvat osioon II ”Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimet ydinalalla”.

      LIITE II

         RAHOITUSJÄRJESTELYT

      Puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettujen osallistumissääntöjen mukaisesti yhteisö tukee erilaisin rahoitusjärjestelyin erityisohjelmissa määriteltyjä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, demonstrointitoimet mukaan luettuina. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä puiteohjelmassa toteutettavien erilaisten toimien rahoittamiseen.
      1.   FUUSIOENERGIAN RAHOITUSJÄRJESTELYT
      Fuusioenergian tutkimuksen alalla toimien erityisluonne edellyttää erityisjärjestelyjä. Rahoitustukea annetaan toimille, jotka toteutetaan seuraavissa yhteyksissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti:

                  1.1

                  Komission ja jäsenvaltioiden tai täysin assosioituneiden kolmansien valtioiden taikka komission ja jäsenvaltioissa tai täysin assosioituneissa kolmansissa valtioissa sijaitsevien yksiköiden väliset assosiaatiosopimukset, joissa määrätään yhteisön fuusioenergiaa koskevan tutkimusohjelman osan toteuttamisesta Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti;

                  1.2

                  Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA), joka on komission ja jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa sijaitsevien tai niiden puolesta toimivien organisaatioiden välillä tehty monenvälinen sopimus, jossa luodaan puitteet muun muassa assosioituneiden organisaatioiden ja teollisuuden fuusioteknologiaa koskevalle lisätutkimukselle, JET-laitteiden käytölle ja Euroopan osallistumiselle kansainväliseen yhteistyöhön;

                  1.3

                  ITERistä vastaava eurooppalainen yhteisyritys Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklan nojalla;

                  1.4

                  yhteisön ja kolmansien maiden väliset kansainväliset sopimukset, jotka kattavat fuusioenergian tutkimuksen ja kehittämisen alalla toteutettavat toimet, erityisesti ITER-sopimus ja nk. laajemman lähestymistavan sopimus;

                  1.5

                  muut yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden väliset monenväliset sopimukset, erityisesti henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus;

                  1.6

                  fuusioenergian tutkimusta edistävät yhteisrahoitteiset toimet jäsenvaltioihin tai puiteohjelmaan assosioituneisiin maihin sijoittautuneiden elinten kanssa sellaisissa tapauksissa, joissa ei ole tehty assosiaatiosopimusta.

            Edellä mainittujen toimien lisäksi voidaan toteuttaa tutkijavoimavarojen, koulutusapurahojen ja integroitujen infrastruktuurialoitteiden edistämiseen ja kehittämiseen liittyviä toimia sekä erityisiä tukitoimia, joiden tarkoituksena on erityisesti fuusioenergian tutkimuksen koordinointi, näitä toimia tukevien selvitysten tekeminen sekä julkaisujen, tiedonvaihdon ja koulutuksen tukeminen teknologiansiirron edistämiseksi.
      2.   MUIDEN OSA-ALUEIDEN RAHOITUSJÄRJESTELYT
      Puiteohjelman muuta kuin fuusioenergiaa koskevia toimia rahoitetaan erilaisilla rahoitusjärjestelyillä. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä puiteohjelmassa toteutettavien erilaisten toimien rahoittamiseen.
      Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä mainitaan tarpeen mukaan:

                  —

                  eri toimien rahoituksessa käytetty järjestely (käytetyt järjestelyt);

                  —

                  osallistujat (esim. tutkimuslaitokset, korkeakoulut, teollisuus, viranomaiset), joille voidaan myöntää rahoitusta;

                  —

                  toimet (tutkimus, kehittäminen, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen, tietämyksen siirtäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), joita voidaan rahoittaa.

            Jos voidaan käyttää erilaisia rahoitusjärjestelyjä, työohjelmissa voidaan tarkentaa, mitä rahoitusjärjestelyä käytetään sen aiheen osalta, josta ehdotuksia pyydetään.
      Rahoitusjärjestelyt ovat seuraavat:

                  a)

                  Pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen:

                              1.

                              Yhteistyöhankkeet
                              Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden koko, laajuus ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suurempiin integroiviin hankkeisiin, joissa kootaan huomattava määrä resursseja määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin.

                              2.

                              Huippuosaamisen verkostot
                              Tukea annetaan yhteisille tutkimusohjelmille, joiden toteuttamisesta vastaavat useat tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintojaan tietyllä alalla. Tutkimusryhmät toteuttavat ohjelmat pitkäaikaisena yhteistyönä. Näiden yhteisten tutkimusohjelmien toteuttaminen edellyttää virallista sitoumusta tutkimusorganisaatioilta. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin.

                              3.

                              Koordinointi- ja tukitoimet
                              Tukea annetaan toimille, joilla koordinoidaan tai tuetaan tutkimusta (verkottuminen, tutkijavaihto, muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet, selvitykset, konferenssit, uuden infrastruktuurin tukeminen rakentamisvaiheen aikana jne.) tai edistetään tutkijavoimavarojen kehittämistä (esim. verkottuminen ja koulutustoimenpiteet). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä.

                  b)

                  Tukeakseen komission ehdotusten pohjalta tehtävien neuvoston päätösten perusteella toteutettavia toimia yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille:

                              —

                              yhteisyritysten toteuttamiseen Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklassa esitettyjen menettelyjen ja säännösten mukaisesti;

                              —

                              Euroopan etua palvelevien uusien infrastruktuurien kehittämiseen.

            Yhteisö toteuttaa rahoitusjärjestelyt noudattaen säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisönpuiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013), 19 päivänä joulukuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 139/2012 (1) säännöksiä, siltä osin kuin on kyse yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumisesta, asianomaisia valtiontukisäädöksiä, etenkin tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia puitteita, sekä alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä. Näiden kansainvälisten puitteiden mukaisesti rahoituksen määrää ja muotoa on tarkasteltava tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä, mukaan luettuina muut unionin rahoituslähteet, kuten Euroopan investointipankki.
      Jos epäsuora toimi toteutetaan kehityksessä jälkeenjääneellä alueella (Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (2) 5 artiklassa määritellyllä lähentymisalueilla, mukaan lukien alueet, jotka voivat saada rakennerahoitusta lähentymistavoitteen perusteella, koheesiorahastorahoitukseen oikeutetut alueet sekä syrjäisimmät alueet), osallistujille myönnetään rakennerahastoista lisärahoitusta, aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
      3.   SUORAT TOIMET – YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS
      Yhteisö antaa JRC:n suoritettavaksi toimia, joihin viitataan suorina toimina, yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta 19 päivänä joulukuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2012/95/Euratom (3) mukaisesti.

         (1)  Ks. tämän virallisen lehden s. 1.

         (2)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

         (3)  Ks. tämän virallisen lehden s. 40.


Avis juridique important

|

31982D0753

82/753/EHTY: Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1982, neljän etujärjestön nimeämisestä ehdokasluettelojen laatimiseksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavaa komiteaa varten

Virallinen lehti nro L 317 , 13/11/1982 s. 0024 - 0024 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 2 s. 0027  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 2 s. 0027

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 8 päivänä marraskuuta 1982,neljän etujärjestön nimeämisestä ehdokasluettelojen laatimiseksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavaa komiteaa varten (82/753/EHTY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 18 artiklan,sekä katsoo, ettäEuroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean uusien jäsenten nimeämiseksi kahdeksi vuodeksi neuvosto pyysi 26 päivänä lokakuuta 1982 tehdyllä päätöksellä etujärjestöjä laatimaan luettelot, joissa on kaksi kertaa niin monta ehdokasta kuin heille on osoitettu paikkoja, jasamassa yhteydessä neuvosto päätti myöhemmin täydentää luetteloa niistä järjestöistä, joita pyydetään nimeämään työntekijöiden ehdokkaat,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Jäljempänä lueteltuja työntekijäjärjestöjä pyydetään laatimaan ehdokasluettelot, joiden perusteella Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavaan komiteaan nimetään niin monta edustajaa kuin näiden järjestöjen kohdalla mainitaan.RANSKA:>TAULUKON PAIKKA>Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. CHRISTOPHERSEN


Avis juridique important

|

32000D0247

2000/247/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2000, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keltaisen fosforin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 709)

Virallinen lehti nro L 077 , 28/03/2000 s. 0023 - 0023

Komission päätös,tehty 27 päivänä maaliskuuta 2000,Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keltaisen fosforin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 709)(2000/247/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A. MENETTELY(1) Komissio vastaanotti 30 päivänä marraskuuta 1998 valituksen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keltaisen fosforin väitetystä vahingollisesta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.(2) Valituksen teki Thermphos International BV, joka edustaa asetuksen (EY) N:o 384/96 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti pääosaa yhteisön keltaisen fosforin kokonaistuotannosta.(3) Valitus sisälsi alustavaa näyttöä polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta, jota pidettiin polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen oikeuttamiseen riittävänä.(4) Komissio aloitti kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodiin ex 2804 70 00 luokiteltavan keltaisen fosforin tuontia yhteisöön koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.(5) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja tuojia tai viejiä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille, edustaville käyttäjille ja valituksen tehneelle yhteisön tuottajalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi ilmoituksessa menettelyn aloittamisesta asetetussa määräajassa.B. VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN(6) Thermphos International BV peruutti virallisesti valituksensa komissiolle osoitetulla kirjeellä 9 päivältä helmikuuta 2000.(7) Asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan 1 kohdan mukaan menettely on päätettävä, jos valitus peruutetaan, jollei päättäminen ole yhteisön edun vastaista.(8) Komissio katsoi, että tämä menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei ollut ilmennyt seikkoja, joiden perusteella päättämistä ei voitaisi pitää yhteisön edun mukaisena. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Yhtään huomautusta siitä, että menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista, ei vastaanotettu.(9) Tämän vuoksi komissio päättelee, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keltaisen fosforin tuontia yhteisöön koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaPäätetään Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodiin ex 2804 70 00 luokiteltavan keltaisen fosforin tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2000.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18.(3) EYVL C 10, 14.1.1999, s. 3.


title: Neuvoston päätös 2007/423/YUTP, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007 , entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta

text:
               19.6.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 157/23

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2007/423/YUTP,
   tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007,
   entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan 2004/293/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/293/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää niiden henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku jäsenvaltioiden alueiden kautta, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua sellaisten rikosten osalta, joista entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on asettanut heidät syytteeseen, tai jotka toimivat muuten tavalla, joka voi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön.

               (2)

               Koska Ante Gotovina on siirretty Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, tietyt yhteisen kannan 2 artiklassa mainitut henkilöt, joilla on yhteys Ante Gotovinaan, olisi poistettava luettelosta. Luettelossa edelleen olevia henkilöitä koskevia tietoja on myös tarpeen ajantasaistaa.

               (3)

               Lisäksi liitteessä olisi lueteltava muut sellaiset henkilöt, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua sellaisten rikosten osalta, joista entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on asettanut heidät syytteeseen, tai jotka muuten toimivat tavalla, joka voi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön.

               (4)

               Näin ollen yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä olevaa luetteloa olisi muutettava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Korvataan yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva henkilöiden luettelo tämän päätöksen liitteessä olevalla luettelolla.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 65. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä kannalla 2007/150/YUTP (EUVL L 66, 6.3.2007, s. 21).

      LIITE

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Isän nimi: Svetko BILBIJA
                  Syntymäaika ja -paikka: 13.8.1956, Sanski Most, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 3715730
                  Henkilökortin numero: 03GCD9986
                  Henkilötunnus: 1308956163305
                  Peitenimet:
                  Osoite: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Syntymäaika ja -paikka: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 0000148, myönnetty 26.7.1998 Srpsko Sarajevossa (mitätöity)
                  Henkilökortin numero: 03ETA0150
                  Henkilötunnus: 1910958130007
                  Peitenimet: Cicko
                  Osoite: CENTREK-yhtiö, Pale, Bosnia ja Hertsegovina

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (avioliiton kautta tullut nimi: GLUSICA Jelena)
                  Vanhemmat: Vlastimir ja Sojka DJORDJEVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 7.2.1977 Zajecar, Serbia
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Vlastimir DJORDJEVICin tytär

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Syntymäaika ja -paikka: 29.9.1949, Knjazevacin kunta, Serbia
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Vlastimir DJORDJEVICin puoliso

                  5.

                  ECIM, Ljuban
                  Syntymäaika ja -paikka: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 0144290, myönnetty 21.11.1998 Banja Lukassa (mitätöity)
                  Henkilökortin numero: 03GCE3530
                  Henkilötunnus: 0601964100083
                  Peitenimet:
                  Osoite: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Vanhemmat: Branko ja Milena HADZIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 18.6.1962, Vinkovcin kunta, Kroatia
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: 1806962308218 (JMBG); Henkilökortin numero: 569934/03.
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin sisko

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Vanhemmat: Goran ja Zivka HADZIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 25.2.1983, Vukovar, Kroatia
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin tytär

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Vanhemmat: Goran ja Zivka HADZIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 8.10.1987, Vukovar, Kroatia.
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin poika

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Isän nimi: Branislav NUDIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 9.6.1957, Vinkovci, Kroatia.
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin puoliso

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Isän nimi: Desmir JOVICIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 1.3.1963, Pale, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4363551
                  Henkilökortin numero: 03DYA0852
                  Henkilötunnus: 0103963173133
                  Peitenimet:
                  Osoite: Milana Simovica 23, Pale, Bosnia ja Hertsegovina

                  11.

                  KARADZIC, Aleksandar
                  Syntymäaika ja -paikka: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 0036395, voimassaoloaika päättynyt 12.10.1998
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet: Sasa
                  Osoite:

                  12.

                  KARADZIC, Ljiljana (omaa sukua: ZELEN)
                  Vanhemmat: Vojo ja Anka
                  Syntymäaika ja -paikka: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  13.

                  KARADZIC, Luka
                  Vanhemmat: Vuko ja Jovanka KARADZIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 31.7.1951, Savnikin kunta, Montenegro
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Dubrovacka 14, Belgrad, Serbia, ja Janka Vukotica 24, Rastoci, Niksicin kunta, Montenegro
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Radovan KARADZICin veli

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC, Sonja
                  Vanhemmat: Radovan KARADZIC ja Ljiljana ZELEN-KARADZIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 22.5.1967, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: 2205967175003 (JMBG) Henkilökortin numero: 04DYB0041
                  Peitenimet: Seki
                  Osoite: Dobroslava Jevdjevica 9, Pale, Bosnia ja Herzegovina
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Radovan KARADZICin tytär

                  15.

                  KESEROVIC, Dragomir
                  Isän nimi: Slavko
                  Syntymäaika ja -paikka: 8.6.1957, Piskavica / Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4191306
                  Henkilökortin numero: 04GCH5156
                  Henkilötunnus: 0806957100028
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Syntymäaika ja -paikka: 6.10.1955, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  17.

                  KOJIC, Radomir
                  Vanhemmat: Milanko ja Zlatana
                  Syntymäaika ja -paikka: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolac, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4742002, myönnetty 2002 Sarajevossa (voimassaolo päättyy 2007)
                  Henkilökortin numero: 03DYA1935, myönnetty 7.7.2003 Sarajevossa
                  Henkilötunnus: 2311950173133
                  Peitenimet: Mineur tai Ratko
                  Osoite: 115 Trifka Grabeza, Pale tai Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosnia ja Hertsegovina

                  18.

                  KOVAC, Tomislav
                  Isän nimi: Vaso
                  Syntymäaika ja -paikka: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus: 0412959171315
                  Peitenimet: Tomo
                  Osoite: Bijela, Montenegro, ja Pale, Bosnia ja Hertsegovina

                  19.

                  KUJUNDZIC, Predrag
                  Isän nimi: Vasilija
                  Syntymäaika ja -paikka: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero: 03GFB1318
                  Henkilötunnus: 3001961120044
                  Peitenimet: Predo
                  Osoite: Doboj, Bosnia ja Hertsegovina

                  20.

                  LUKOVIC, Milorad Ulemek
                  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1968, Belgrad, Serbia
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet: Legija (väärennetty henkilökortti, jossa nimenä IVANIC, Zeljko)
                  Osoite: vangittu (Belgradin piirivankila, Bacvanska 14, Belgrad)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Isän nimi: Dejan Malis
                  Syntymäaika ja -paikka: 3.8.1966, Bjelice
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus: 0308966131572
                  Peitenimet:
                  Osoite: Vojvode Putnika, Foca, Bosnia ja Hertsegovina

                  22.

                  MANDIC, Momcilo
                  Syntymäaika ja -paikka: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 0121391, myönnetty 12.5.1999 Srpsko Sarajevossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (mitätöity)
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus: 0105954171511
                  Peitenimet: Momo
                  Osoite: vangittu

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Isän nimi: Vinko Maric
                  Syntymäaika ja -paikka: 9.9.1957, Visoko, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4587936
                  Henkilökortin numero: 04GKB5268
                  Henkilötunnus: 0909957171778
                  Peitenimet:
                  Osoite: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina

                  24.

                  MICEVIC, Jelenko
                  Vanhemmat: Luka ja Desanka, omaa sukua SIMIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1947, Borci (Konjicin lähellä), Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4166874
                  Henkilökortin numero: 03BIA3452
                  Henkilötunnus: 0808947710266
                  Peitenimet: Filaret
                  Osoite: Milesevon luostari, Serbia

                  25.

                  MLADIC, Biljana (omaa sukua STOJCEVSKA)
                  Vanhemmat: Strahilo STOJCEVSKI ja Svetlinka STOJCEVSKA
                  Syntymäaika ja -paikka: 30.5.1972 Skopje, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero: 3005972455086 (JMBG)
                  Peitenimet:
                  Osoite: rekisteröity osoitteeseen Blagoja Parovica 117a, Belgrad, mutta asuu osoitteessa Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Ratko MLADICin miniä

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Vanhemmat: Ratko ja Bosiljka MLADIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 19.8.1969 Skopje, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia
                  Passin numero: Serbia ja Montenegron passi 003220335, myönnetty 26.2.2002
                  Henkilökortin numero: 1908969450106 (JMBG); henkilötodistus: B112059, jonka on 8.4.1994 myöntänyt SUP Belgrad
                  Peitenimet:
                  Osoite: Vidikovacki venac 83, Belgrade, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Ratko MLADICin poika

                  27.

                  NINKOVIC, Milan
                  Isän nimi: Simo
                  Syntymäaika ja -paikka: 15.6.1943, Doboj, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 3944452
                  Henkilökortin numero: 04GFE3783
                  Henkilötunnus: 1506943120018
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  28.

                  OSTOJIC, Velibor
                  Isän nimi: Jozo
                  Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1945, Celebici, Foca, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Isän nimi: Mico OSTOJIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 29.3.1961, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero: 04BSF6085
                  Henkilötunnus: 2903961172656
                  Peitenimet:
                  Osoite: Malta 25, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Isän nimi: Milovan PAVLOVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 6.6.1957, Ratkovici, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4588517
                  Henkilökortin numero: 03GKA9274
                  Henkilötunnus: 0606957183137
                  Peitenimet:
                  Osoite: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (omaa sukua DJORDJEVIC)
                  Vanhemmat: Vlastimir ja Sojka DJORDJEVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 3.10.1971, Zajecar, Serbia
                  Passin numero: –
                  Henkilökortin numero: –
                  Peitenimet: –
                  Osoite: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Vlastimir DJORDJEVICin tytär

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Isän nimi: Radomir POPOVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 24.3.1950, Petrovici
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero: 04FAA3580
                  Henkilötunnus: 2403950151018
                  Peitenimet:
                  Osoite: Crnogorska 36, Bileca, Bosnia ja Hertsegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Isän nimi: Djuro
                  Syntymäaika ja -paikka: 30.8.1963, Foca, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus: 3008963171929
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Isän nimi: Milorad RADOVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 26.1.1951, Foca, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: vanha 0123256 (mitätöity)
                  Henkilökortin numero: 03GJA2918
                  Henkilötunnus: 2601951131548
                  Peitenimet:
                  Osoite: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnia ja Hertsegovina

                  35.

                  RATIC, Branko
                  Syntymäaika ja -paikka: 26.11.1957, MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 0442022, myönnetty 17.9.1999 Banja Lukassa
                  Henkilökortin numero: 03GCA8959
                  Henkilötunnus: 2611957173132
                  Peitenimet:
                  Osoite: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

                  36.

                  ROGULJIC, Slavko
                  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia
                  Passin numero: voimassa oleva passi 3747158, myönnetty 12.4.2002 Banja Lukassa, viimeinen voimassaolopäivä 12.4.2007; mitätöity passi 0020222, myönnetty 25.8.1988 Banja Lukassa, viimeinen voimassaolopäivä 25.8.2003
                  Henkilökortin numero: 04EFA1053
                  Henkilötunnus: 1505952103022
                  Peitenimet:
                  Osoite:21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegovina

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Syntymäaika ja -paikka: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 4363471, myönnetty Istocno Sarajevossa, voimassaolo päättyy 8.10.2008
                  Henkilökortin numero: 04PEA4585
                  Henkilötunnus: 1609956172657
                  Peitenimet:
                  Osoite: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Isän nimi: Dejan SKOCAJIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 5.8.1953, Blagaj, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: 3681597
                  Henkilökortin numero: 04GDB9950
                  Henkilötunnus: 0508953150038
                  Peitenimet:
                  Osoite: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnia ja Hertsegovina

                  39.

                  VRACAR, Milenko
                  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: voimassa oleva passi 3865548, myönnetty 29.8.2002 Banja Lukassa, viimeinen voimassaolopäivä 29.8.2007; mitätöidyt passit 0280280, myönnetty 4.12.1999 Banja Lukassa (viimeinen voimassaolopäivä 4.12.2004), ja 0062130, myönnetty 16.9.1998 Banja Lukassa, Bosnia ja Hertsegovinassa
                  Henkilökortin numero: 03GCE6934
                  Henkilötunnus: 1505956160012
                  Peitenimet:
                  Osoite: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

                  40.

                  ZOGOVIC, Milan
                  Isän nimi: Jovan
                  Syntymäaika ja -paikka: 7.10.1939, Dobrusa
                  Passin numero:
                  Henkilökortin numero:
                  Henkilötunnus:
                  Peitenimet:
                  Osoite:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (omaa sukua STOISAVLJEVIC)
                  Vanhemmat: Dobrisav ja Zorka STOISAVLJEVIC
                  Syntymäaika ja -paikka: 15.11.1956, Maslovare, Kotor Varosin kunta, Bosnia and Herzegovina
                  Passin numero: Bosnia ja Herzegovinan passi 0256552, myönnetty 26.4.1999
                  Henkilökortin numero: 04GCM2618, myönnetty 5.11.2004 ja ajokortti 05GCF8710, myönnetty 3.1.2005
                  Peitenimet:
                  Osoite: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Stojan ZUPLJANINin puoliso

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Vanhemmat: Stojan ja Divna ZUPLJANIN
                  Syntymäaika ja -paikka: 21.7.1980, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: Bosnia ja Herzegovinan passi 4009608, päivätty 7.2.2003
                  Henkilökortin numero: henkilökortti 04GCG6605, ajokortti 04GCC6937, päivätty 8.3.2004
                  Peitenimet:
                  Osoite: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Stojan ZUPLJANINin poika

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Vanhemmat: Stojan ja Divna ZUPLJANIN
                  Syntymäaika ja -paikka: 18.7.1984, Piskavica, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: Bosnia ja Herzegovinan passi 5049445, päivätty 26.4.2006
                  Henkilökortin numero: 03GCB5148, päivätty 10.6.2003, ajokortti 04GCF5074, päivätty 30.11.2004
                  Peitenimet:
                  Osoite: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Stojan ZUPLJANINin poika

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Vanhemmat: Stanko ja Cvijeta ZUPLJANIN
                  Syntymäaika ja -paikka: 17.11.1957, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Passin numero: Bosnia ja Herzegovinan passi 0023955, myönnetty 24.8.1998
                  Henkilökortin numero: henkilökortti 04GCL4072, ajokortti 04GCE8351, päivätty 18.9.2004
                  Peitenimet: Bebac
                  Osoite: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina
                  Suhde sotarikoksista syytettyyn: Stojan ZUPLJANINin serkku


title: 2014/640/EU: Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013 , Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimukseen liitetyssä, kulttuuriyhteistyöstä tehdyssä pöytäkirjassa perustetussa kulttuuriyhteistyökomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta kulttuuriyhteistyökomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

text:
               3.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 263/23

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 23 päivänä syyskuuta 2013,
   Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimukseen liitetyssä, kulttuuriyhteistyöstä tehdyssä pöytäkirjassa perustetussa kulttuuriyhteistyökomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta kulttuuriyhteistyökomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

      (2014/640/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 23 päivänä huhtikuuta 2007 komission neuvottelemaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta Korean tasavallan kanssa tehtävän vapaakauppasopimuksen.

               (2)

               Neuvottelut saatettiin päätökseen, ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus (1), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 6 päivänä lokakuuta 2010. Sopimus käsittää kulttuuriyhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa pöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti asetetaan puitteet, joissa osapuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen kulttuuritoimintojen, -hyödykkeiden ja -palvelujen vaihtoa muun muassa audiovisuaalialalla.

               (3)

               Sopimusta on sen 15.10 artiklan 5 kohdan nojalla sovellettu neuvoston päätöksellä 2011/265/EU (2), jäljempänä ’päätös’, osittain väliaikaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2011 sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhempänä ajankohtana.

               (4)

               Päätöksen 3 artiklan mukaisesti väliaikainen soveltaminen ei koske pöytäkirjan 4 artiklan 3 kohtaa, 5 artiklan 2 kohtaa, 6 artiklan 1 kohtaa, 6 artiklan 2 kohtaa, 6 artiklan 4 kohtaa, 6 artiklan 5 kohtaa, 8 artiklaa, 9 artiklaa eikä 10 artiklaa.

               (5)

               Päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antaa Korealle kirjallisen ilmoituksen Euroopan unionin aikomuksesta olla jatkamatta audiovisuaalisiin yhteistuotantoihin oikeuttavaa aikaa pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdassa määrätyn menettelyn jälkeen, jollei neuvosto komission ehdotuksesta neljä kuukautta ennen tällaisen oikeuttamisajan päättymistä hyväksy tämän oikeuden jatkamista. Jos neuvosto hyväksyy oikeuden jatkamisen, tätä velvoitetta antaa ilmoitus sovelletaan uudelleen uuden oikeuttamisajan päättyessä. Neuvosto tekee oikeuden soveltamisajan jatkamista koskevan päätöksensä yksimielisesti.

               (6)

               Pöytäkirjan 3 artiklassa määrätään kulttuuriyhteistyökomitean perustamisesta; sen tehtäviin kuuluu muun muassa pöytäkirjan täytäntöönpanon valvominen.

               (7)

               Päätöksen 6 artiklan mukaisesti kulttuuriyhteistyökomiteassa oleviin unionin edustajiin kuuluu komission ja jäsenvaltioiden hallinnossa toimivia johtavia virkamiehiä, joilla on asiantuntemusta ja kokemusta kulttuurikysymyksistä ja -käytännöistä ja jotka esittävät unionin kannan perussopimuksen mukaisesti.

               (8)

               Komitean päätöksillä ei saisi myöntää oikeuksia tai asettaa velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa.

               (9)

               Kulttuuri- ja audiovisuaaliasioiden alalla toimivaltaiset neuvoston valmisteluelimet olisi otettava varhaisessa vaiheessa mukaan muodostamaan unionin puolesta kulttuuriyhteistyökomiteassa esitettävää kantaa.

               (10)

               Tämä päätös ei saisi vaikuttaa unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin.

               (11)

               Unionin olisi määriteltävä kulttuuriyhteistyökomiteassa esitettävä kantansa kulttuuriyhteistyökomitean työjärjestyksen hyväksymiseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimukseen liitetyssä, kulttuuriyhteistyöstä tehdyssä pöytäkirjassa perustetussa kulttuuriyhteistyökomiteassa esitettävä Euroopan unionin kanta kulttuuriyhteistyökomitean työjärjestyksen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn kulttuuriyhteistyökomitean päätösluonnokseen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. JUKNA

      (1)  EUVL L 127, 14.5.2011, s. 6.

      (2)  Neuvoston päätös 2011/265/EU, annettu 16 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 127, 14.5.2011, s. 1).

      LUONNOS:
      EU–KOREA-KULTTUURIYHTEISTYÖKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …,
      annettu …,
      kulttuuriyhteistyökomitean työjärjestyksen hyväksymisestä
      KULTTUURIYHTEISTYÖKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2010 allekirjoitettuun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen, jäljempänä ’sopimus’, liitetyn, kulttuuriyhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan, ja erityisesti sen 3 artiklan
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kulttuuriyhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, 3 artiklassa määrätään kulttuuriyhteistyökomitean, jäljempänä ’komitea’, perustamisesta.

                  (2)

                  Komitean olisi suoritettava pöytäkirjan osalta kaikki kauppakomitean tehtävät pöytäkirjan 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

                  (3)

                  Komitean olisi vahvistettava oma työjärjestyksensä,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Vahvistetaan liitteenä oleva komitean työjärjestys.
      2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan …

         Tehty […] […]

               Kulttuuriyhteistyökomitean puolesta

               Ensimmäinen varaministeri

               Korean tasavallan kulttuuri-, urheilu- ja matkailuministeriö

            …

               [Korealainen osapuoli täydentää]

               Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja

               Euroopan komissio

            …

      LIITE
      KULTTUURIYHTEISTYÖKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS
      1 artikla
      Kokoonpano ja puheenjohtaja
      1.   Kulttuuriyhteistyökomitea, jäljempänä ’komitea’, josta on määrätty Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen, jäljempänä ’sopimus’, liitetyn, kulttuuriyhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, 3 artiklan 1 kohdassa, suorittaa pöytäkirjan osalta kaikki kauppakomitean tehtävät pöytäkirjan 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvoo pöytäkirjan täytäntöönpanoa.
      2.   Komitea muodostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista, joita Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja voi edustaa niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa, sekä Korean edustajista. Pöytäkirjan 3 artiklan 1 kohdassa määrätyin tavoin nämä edustajat ovat kunkin osapuolen hallinnossa toimivia korkean tason virkamiehiä, joilla on asiantuntemusta ja kokemusta kulttuurikysymyksistä ja -käytännöistä.
      3.   Komitean puheenjohtajina toimivat Korean kulttuuri-, urheilu- ja matkailuministeriöön kuuluvan sisältöpolitiikkaa käsittelevän toimiston pääjohtaja ja Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosastoon kuuluvan kulttuuria ja mediaa käsittelevän linjan johtaja. Kumpikin puheenjohtaja voi järjestää nimeämänsä henkilön edustajakseen.
      2 artikla
      Edustajat
      1.   Osapuolet ilmoittavat toisilleen sitä edustavia komitean jäseniä koskevan luettelon. Komitean sihteeristö hallinnoi luetteloa.
      2.   Jos jäsen haluaa käyttää varaedustajaa, hänen on ilmoitettava edustajansa nimi komitean puheenjohtajille ennen sitä kokousta, jossa tämä toimii hänen edustajanaan. Komitean jäsenen varaedustajalla on kaikki kyseisen jäsenen oikeudet.
      3 artikla
      Kokoukset
      1.   Komitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa ja tarpeen mukaan toisen osapuolen pyynnöstä. Kokoukset pidetään vuorotellen Brysselissä tai Soulissa, jolleivät osapuolet toisin sovi. Osapuolten niin sopiessa komitean kokoukset voidaan järjestää video- tai puhelinneuvotteluina.
      2.   Komitean kokoukset kutsuu koolle komitean sihteeristö osapuolten yhteisesti sopimana ajankohtana ja yhteisesti sopimassa paikassa. Komitean sihteeristö toimittaa komitean jäsenille kokouskutsun viimeistään kolme kuukautta ennen kokouksen alkua, jolleivät osapuolet toisin sovi.
      4 artikla
      Tehtävien siirtäminen
      Komitean jäsenillä voi olla apunaan virkamiehiä. Ennen kutakin kokousta komitean puheenjohtajille on ilmoitettava kokoukseen osallistuvien valtuuskuntien suunniteltu kokoonpano.
      5 artikla
      Tarkkailijat ja asiantuntijat
      Komitean puheenjohtajat voivat tapauskohtaisesti kutsua kokouksiin tarkkailijoita ja asiantuntijoita.
      6 artikla
      Sihteeristö
      Pöytäkirjan 3.4 artiklassa tarkoitetut osapuolten kansallisetyhteyspisteet toimivat yhdessä komitean sihteeristönä.
      7 artikla
      Asiakirjat
      Jos asioiden käsittely komiteassa perustuu niitä tukeviin asiakirjoihin, komitean sihteeristö numeroi ja jakaa tällaiset asiakirjat komitean asiakirjoina.
      8 artikla
      Kirjeenvaihto
      1.   Komitean puheenjohtajille osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan komitean sihteeristölle, joka jakaa ne komitean jäsenille.
      2.   Komitean sihteeristö toimittaa komitean puheenjohtajilta lähtevän kirjeenvaihdon toimittaa vastaanottajille, ja kirjeenvaihto numeroidaan ja jaetaan tarpeen mukaan muille komitean jäsenille.
      9 artikla
      Kokouksen asialista
      1.   Komitean sihteeristö laatii kutakin kokousta varten alustavan asialistan. Se ja muut tarvittavat asiakirjat toimitetaan komitean jäsenille sekä komitean puheenjohtajille viimeistään kaksi kuukautta ennen kokousta.
      2.   Komitea hyväksyy asialistan kunkin kokouksen alussa. Osapuolten niin sopiessa asialistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan asialistaan.
      3.   Puheenjohtajat voivat niin sopiessaan lyhentää 1 kohdassa mainittua määräaikaa jonkin erityistapauksen niin edellyttäessä.
      10 artikla
      Pöytäkirjat
      1.   Komitean sihteeristö laatii kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen yleensä 21 päivän kuluessa kokouksen päättymisestä.
      2.   Pöytäkirjaan merkitään pääsääntöisesti tiivistelmä kustakin asialistan kohdasta ja yksilöidään tarvittaessa

                  a)

                  komitealle toimitetut asiakirjat,

                  b)

                  lausunnot, jotka jokin komitean jäsen on pyytänyt kirjattaviksi; sekä

                  c)

                  eri asiakohdista hyväksytyt päätökset ja annetut suositukset, sovitut kannat ja tehdyt päätelmät.

            3.   Pöytäkirjassa on myös oltava luettelo kaikista kokouksen osallistujista.
      4.   Molemmat osapuolet hyväksyvät pöytäkirjat kirjallisesti 28 päivän kuluessa pöytäkirjaehdotuksen vastaanottopäivästä muuhun osapuolten sopimaan päivään mennessä. Pöytäkirjan tultua hyväksytyksi komitean sihteeristö allekirjoittaa sen kahtena kappaleena, ja kumpikin osapuoli saa yhden alkuperäiskappaleen tästä virallisesta asiakirjasta. Allekirjoitetuista pöytäkirjoista toimitetaan jäljennökset komitean jäsenille.
      11 artikla
      Päätökset ja suositukset
      1.   Komitealla voi pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi olla valtuudet tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia kaikista pöytäkirjassa määrättyjä tapauksia koskevista kysymyksistä.
      2.   Komitea hyväksyy päätöksensä ja suosituksensa osapuolten yhteisellä sopimuksella. Nämä asiakirjat otsikoidaan joko ”päätöksinä” tai ”suosituksina”.
      3.   Kokousten välisenä aikana komitea voi molempien osapuolten niin sopiessa hyväksyä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen. Kirjallisella menettelyllä tarkoitetaan komitean puheenjohtajien välistä noottien vaihtoa. Komitean sihteeristö toimittaa kirjallisen menettelyn kohteena olevat päätökset tai suositukset komitean jäsenille vähintään kaksi kuukautta ennen niiden hyväksymistä tai antamista. Komitean sihteeristö toteaa, että kirjallinen menettely on saatu päätökseen, ja ilmoittaa siitä komitean jäsenille.
      4.   Komitean sihteeristö antaa kaikille päätöksille ja suosituksille järjestysnumeron, hyväksymis- tai antamispäivän ja niiden kohteen kuvauksen ja jakaa ne komitean jäsenille. Kussakin päätöksessä ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.
      5.   Komitean tekemät päätökset ja antamat suositukset todistetaan oikeiksi komitean puheenjohtajien allekirjoittamalla kahdella alkuperäiskappaleella.
      12 artikla
      Julkisuus ja luottamuksellisuus
      1.   Komitean kokoukset eivät ole avoimia, jollei toisin päätetä.
      2.   Kun osapuoli toimittaa lainsäädännössään luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja komitealle, toisen osapuolen on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina.
      3.   Kumpikin osapuoli voi päättää komitean päätösten ja suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.
      13 artikla
      Menot
      1.   Osapuolet vastaavat niille komitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.
      2.   Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.


title: Komission päätös (EU) 2016/1366, annettu 10 päivänä elokuuta 2016, Viron osallistumisen vahvistamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla toteutettavaan tiiviimpään yhteistyöhön

text:
               11.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 216/23

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1366,
   annettu 10 päivänä elokuuta 2016,
   Viron osallistumisen vahvistamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla toteutettavaan tiiviimpään yhteistyöhön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 328 artiklan 1 kohdan ja 331 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon luvan antamisesta tiiviimmälle yhteistyölle avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla 12 päivänä heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/405/EU (1),
   ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla 20 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1259/2010 (2),
   ottaa huomioon Viron ilmoituksen aikomuksestaan osallistua tiiviimpään yhteistyöhön avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto päätti 12 päivänä heinäkuuta 2010 antaa luvan Belgian, Bulgarian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Italian, Latvian, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Itävallan, Portugalin, Romanian ja Slovenian tiiviimmälle yhteistyölle avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla.

               (2)

               Neuvosto antoi 20 päivänä joulukuuta 2010 asetuksen (EU) N:o 1259/2010 tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla.

               (3)

               Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2012 päätöksen 2012/714/EU (3) Liettuan osallistumisen vahvistamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla toteutettavaan tiiviimpään yhteistyöhön.

               (4)

               Komissio hyväksyi 27 päivänä tammikuuta 2014 päätöksen 2014/39/EU (4) Kreikan osallistumisen vahvistamisesta avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla toteutettavaan tiiviimpään yhteistyöhön.

               (5)

               Viro on ilmoittanut aikomuksestaan osallistua tiiviimpään yhteistyöhön avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla 13 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2016.

               (6)

               Komissio toteaa, että päätöksessä 2010/405/EU ja asetuksessa (EU) N:o 1259/2010 ei säädetä erityisiä ehtoja tiiviimpään yhteistyöhön osallistumiselle avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla ja että Viron osallistumisen pitäisi lisätä tämän tiiviimmän yhteistyön hyötyjä.

               (7)

               Viron osallistuminen tiiviimpään yhteistyöhön avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla olisi näin ollen vahvistettava.

               (8)

               Komission olisi hyväksyttävä Viroa koskevia siirtymätoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) N:o 1259/2010 soveltamista varten.

               (9)

               Asetuksen (EU) N:o 1259/2010 olisi tultava voimaan Virossa sitä päivää seuraavana päivänä, jona tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Viron osallistuminen tiiviimpään yhteistyöhön
   1.   Vahvistetaan Viron osallistuminen avio- ja asumuseroon sovellettavan lain alalla toteutettavaan tiiviimpään yhteistyöhön, johon myönnettiin lupa päätöksellä 2010/405/EU.
   2.   Asetusta (EU) N:o 1259/2010 sovelletaan Viroon tämän päätöksen mukaisesti.
   2 artikla
   Virolta edellytettävät tiedot
   Viron on 11 päivään toukokuuta 2017 mennessä ilmoitettava komissiolle mahdollisista kansallisista määräyksistään, jotka koskevat

               a)

               sovellettavan lain valintaa koskeviin sopimuksiin asetuksen (EU) N:o 1259/2010 7 artiklan 2–4 kohdan mukaisesti sovellettavia muotovaatimuksia ja

               b)

               mahdollisuutta sovellettavan lain nimeämiseen asetuksen (EU) N:o 1259/2010 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

         3 artikla
   Viroa koskevat siirtymäsäännökset
   1.   Asetusta (EU) N:o 1259/2010 sovelletaan Virossa vain 11 päivästä helmikuuta 2018 tai sen jälkeen vireille pantuihin oikeudenkäynteihin ja tehtyihin, asetuksen (EU) N:o 1259/2010 5 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin.
   Myös sellainen sovellettavan lain valintaa koskeva sopimus, joka on tehty ennen 11 päivää helmikuuta 2018, on kuitenkin pätevä Virossa edellyttäen, että se on asetuksen (EU) N:o 1259/2010 6 ja 7 artiklan mukainen.
   2.   Asetus (EU) N:o 1259/2010 ei Virossa vaikuta sellaisiin sovellettavan lain valintaa koskeviin sopimuksiin, jotka on tehty sen osallistuvan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka tuomioistuimessa asia on pantu vireille ennen 11 päivää helmikuuta 2018.
   4 artikla
   Asetuksen (EU) N:o 1259/2010 voimaantulo ja soveltamisen alkamispäivä Virossa
   Asetus (EU) N:o 1259/2010 tulee voimaan Virossa sitä päivää seuraavana päivänä, jona tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Asetusta (EU) N:o 1259/2010 sovelletaan Viroon 11 päivästä helmikuuta 2018 alkaen.
   5 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 189, 22.7.2010, s. 12.

      (2)  EUVL L 343, 29.12.2010, s. 10.

      (3)  EUVL L 323, 22.11.2012, s. 18.

      (4)  EUVL L 23, 28.1.2014, s. 41.