title: Neuvoston päätös (EU) 2016/1351, annettu 4 päivänä elokuuta 2016, Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä ja päätöksen 2004/676/EY kumoamisesta

text:
               12.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 219/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1351,
   annettu 4 päivänä elokuuta 2016,
   Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä ja päätöksen 2004/676/EY kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä 12 päivänä lokakuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1835 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston olisi yksimielisesti hyväksyttävä henkilöstösäännöt, joita sovelletaan Euroopan puolustusviraston, jäljempänä ’virasto’, suoraan määräaikaisella työsopimuksella palkkaamaan henkilöstöön, joka valitaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisista.

               (2)

               Henkilöstösääntöjen olisi oltava sellaiset, että niillä taataan, että virastolla on palveluksessaan mahdollisimman ammattitaitoinen ja tehokas henkilöstö, joka valitaan tehtävään kaikista osallistuvista jäsenvaltioista tulevista hakijoista maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti sekä unionin toimielimistä tulevista hakijoista.

               (3)

               Koska tällä päätöksellä vahvistettavien sääntöjen olisi korvattava neuvoston päätöksessä 2004/676/EY (2) vahvistetut säännöt, mainittu päätös olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   I OSASTO

      YLEISET SÄÄNNÖKSET

   1 artikla
   1.   Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Euroopan puolustusviraston palvelukseen sopimuksella otettuihin toimihenkilöihin, jäljempänä ’toimihenkilöt’.
   Tällaisia toimihenkilöitä ovat:

               —

               väliaikaiset toimihenkilöt,

               —

               sopimussuhteiset toimihenkilöt,

               —

               erityisneuvonantajat.

         2.   Näiden henkilöstösääntöjen soveltamiseksi sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määritetään päätöksen (YUTP) 2015/1835 asianomaisten säännösten mukaisesti.
   3.   Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä selvästi toisin ilmene.
   2 artikla
   Toimihenkilöllä, jolla on yli vuoden pituinen työsopimus, on oikeus äänestää 138 artiklassa säädetyn henkilöstökomitean vaaleissa ja asettua niissä ehdolle.
   Lisäksi toimihenkilöllä, jolla on alle vuoden pituinen sopimus, on oikeus äänestää, jos hän on hoitanut tehtäviään vähintään kuusi kuukautta.
   II OSASTO

      VÄLIAIKAINEN HENKILÖSTÖ

      1 LUKU

         Yleiset säännökset

   3 artikla
   Näissä henkilöstösäännöissä ’väliaikaisella toimihenkilöllä’ tarkoitetaan toimihenkilöä, joka on palkattu väliaikaisesti toimeen virastoa koskevassa talousarviossa asetetun toimien enimmäismäärän mahdollistamissa rajoissa.
   Näissä henkilöstösäännöissä ’erityisneuvonantajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka on palkattu erityispätevyytensä vuoksi ja muun ammatillisen toiminnan estämättä avustamaan virastoa joko säännöllisesti tai erikseen määrättyinä aikoina ja jonka palkka maksetaan talousarvion asianomaiseen budjettikohtaan tätä tarkoitusta varten varatuista kokonaismäärärahoista.
   4 artikla
   Lukuun ottamatta viraston toimitusjohtajaa ja varatoimitusjohtajaa, joihin sovelletaan päätöksen (YUTP) 2015/1835 10 artiklan 1 kohdan säännöksiä, väliaikaiset toimihenkilöt voidaan palkata enintään neljäksi vuodeksi, mutta heidän palvelussuhteensa voi olla lyhyempikin.
   Heidän sopimuksensa voidaan uudistaa vain kerran enintään neljäksi vuodeksi. Johtokunta vahvistaa yleiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi.
   5 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamisen tarkoituksena voi olla vain virastoa koskevassa talousarviossa asetetun toimien enimmäismäärän rajoissa toteutettu avoimen toimen täyttäminen näissä henkilöstösäännöissä määrätyin edellytyksin.
   6 artikla
   1.   Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa kaikenlainen syrjintä ja esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä.
   Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa muut parisuhteet kuin avioliitto rinnastetaan avioliittoon edellyttäen, että kaikki liitteessä IV olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetellut edellytykset täyttyvät.
   2.   Jotta miesten ja naisten välinen täysi tasa-arvo, joka on eräs keskeinen huomioon otettava tekijä näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanossa, toteutuisi käytännössä, tasa-arvoisen kohtelun periaate ei estä virastoa pitämästä voimassa tai toteuttamasta sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja.
   3.   Virasto määrittelee henkilöstökomiteaa kuultuaan toimenpiteitä ja toimia, joiden tavoitteena on edistää miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla, sekä hyväksyy asianmukaisia säännöksiä erityisesti korjatakseen todellisen epätasa-arvon, joka vaikuttaa naisten mahdollisuuksiin näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla.
   4.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa henkilöä pidetään vammaisena, jos hänellä on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vajavuus, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää hänen täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa. Vajavuus on vahvistettava 38 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
   Vammainen henkilö täyttää 37 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset, jos hän pystyy kohtuullisten järjestelyiden turvin hoitamaan kyseiseen toimeen kuuluvat olennaiset tehtävät.
   Toimeen kuuluviin olennaisiin tehtäviin liittyvillä ’kohtuullisilla järjestelyillä’ tarkoitetaan sellaisia asianmukaisia toimenpiteitä, jotka on tarvittaessa toteutettava, jotta vammainen henkilö voi päästä työpaikalle, hoitaa työtehtäviä tai edetä uralla tai osallistua koulutukseen, jollei toimenpiteistä koidu työnantajalle kohtuutonta rasitetta.
   Yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä sopimuksia tekemään valtuutettua viranomaista pitämästä voimassa tai toteuttamasta sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa vammaisten henkilöiden ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja.
   5.   Kun näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluva henkilö, joka katsoo tulleensa väärin kohdelluksi sen vuoksi, että hänen kohdallaan ei ole noudatettu tässä artiklassa tarkoitettua tasa-arvoisen kohtelun periaatetta, esittää tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa suoraa tai välillistä syrjintää tapahtuneen, on viraston osoitettava, ettei tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ole rikottu. Tätä säännöstä ei sovelleta kurinpitomenettelyihin.
   6.   Kaikkien syrjimättömyysperiaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen kohdistuvien rajoitusten on oltava objektiivisesti ja tarkoituksenmukaisesti perusteltuja, ja niiden on vastattava henkilöstöpolitiikan yleisen edun mukaisia oikeutettuja tavoitteita. Nämä tavoitteet voivat erityisesti oikeuttaa vahvistamaan pakollisen eläkeiän sekä vanhuuseläkeoikeutta koskevan vähimmäisiän.
   7 artikla
   1.   Palveluksessa olevilla väliaikaisilla toimihenkilöillä on mahdollisuus hyödyntää viraston hyväksymiä luonteeltaan sosiaalisia toimenpiteitä, mukaan lukien eritystoimenpiteet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi, sekä henkilöstökomitean tarjoamia palveluja. Entisillä väliaikaisilla toimihenkilöillä voi olla mahdollisuus tietyiltä osin hyödyntää luonteeltaan sosiaalisia erityistoimenpiteitä.
   2.   Palveluksessa oleville väliaikaisille toimihenkilöille on järjestettävä sellaiset asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit täyttävät työolot, jotka ovat vähintään samantasoiset kuin perustamissopimusten mukaisesti näillä aloilla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaiset vähimmäisvaatimukset.
   8 artikla
   1.   Näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvat virat luokitellaan niihin sisältyvien tehtävien luonteen ja vaativuuden mukaan hallintovirkamiesten tehtäväryhmään, jäljempänä ’AD’, hallintoavustajien tehtäväryhmään, jäljempänä ’AST’, sekä sihteerien ja virkailijoiden tehtäväryhmään, jäljempänä ’AST/SC’.
   2.   Tehtäväryhmässä AD on kaksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat johto-, suunnittelu- ja tutkimustehtäviä sekä kieliin liittyviä ja tieteellisiä tehtäviä. Tehtäväryhmässä AST on yksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat toimeenpanotehtäviä sekä teknisiä ja toimistotehtäviä. Tehtäväryhmässä AST/SC on kuusi palkkaluokkaa, jotka vastaavat toimisto- ja sihteeritehtäviä.
   3.   Voidakseen tulla nimitetyksi hakijalla on oltava vähintään:

               a)

               tehtäväryhmien AST ja AST/SC osalta:

                           i)

                           keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus,

                           ii)

                           ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai

                           iii)

                           yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus;

               b)

               tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 5 ja 6:

                           i)

                           vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai

                           ii)

                           yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus;

               c)

               tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 7–16:

                           i)

                           yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään neljä vuotta,

                           ii)

                           yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus ja vähintään vuoden pituinen soveltuva työkokemus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään kolme vuotta, tai

                           iii)

                           yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.

         4.   Eri virkatyyppejä kuvaava taulukko on liitteessä VI. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi henkilöstökomiteaa kuultuaan päättää kyseisen taulukon perusteella kuhunkin virkatyyppiin liittyvistä tehtävistä ja toimivaltuuksista.
   9 artikla
   1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrää nimittämällä tai toisiin tehtäviin siirtämällä kunkin väliaikaisen toimihenkilön hänen palkkaluokkaansa vastaavaan tehtävään kyseisen henkilön tehtäväryhmässä ainoastaan yksikön edun huomioon ottaen ja kansallisuudesta riippumatta.
   Väliaikainen toimihenkilö voi hakea siirtoa muihin tehtäviin virastossa.
   2.   Väliaikainen toimihenkilö voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti oman tehtäväryhmänsä toimea, joka vastaa hänen omaa palkkaluokkaansa ylempää palkkaluokkaa. Hän saa tällaisen väliaikaisen nimityksen neljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi hänelle kuuluvalla palkkatasolla, jos hänet olisi nimitetty hänen väliaikaisesti hoitamaansa tointa vastaavaan palkkaluokkaan.
   Tällainen väliaikainen nimitys voi kestää enintään vuoden, paitsi jos sen tarkoituksena on suoraan tai välillisesti korvata väliaikainen toimihenkilö, joka on siirretty tilapäisesti muihin tehtäviin yksikön edun mukaisesti tai joka on kutsuttu asepalvelukseen tai joka on pitkällä sairauslomalla.
   10 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksessa on täsmennettävä, mihin palkkaluokkaan ja mille tasolle asianomainen palkataan.
   2.   Jos väliaikainen toimihenkilö määrätään hoitamaan tointa, joka kuuluu ylempään palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on palkattu, työsopimukseen on tehtävä tätä koskeva muutos.

      2 LUKU

         Oikeudet ja velvollisuudet

   11 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön on suoritettava tehtävänsä ja toimittava yksinomaan viraston edun mukaisesti; hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai viraston ulkopuoliselta henkilöltä. Hänen on hoidettava annetut tehtävät objektiivisesti ja tasapuolisesti sekä noudattaen lojaalisuusvelvollisuuttaan virastoa kohtaan.
   2.   Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai viraston ulkopuoliselta taholta kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään tai asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana, ja jos ne annetaan tällaisten palvelusten johdosta.
   Ennen väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamista sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tutkii, onko hakijalla sellaista henkilökohtaista sidonnaisuutta, joka voi vaarantaa hänen riippumattomuutensa, tai muuta eturistiriitaa. Tätä varten hakijan on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle erityistä lomaketta käyttäen todellisista tai mahdollisista eturistiriidoista. Näissä tapauksissa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on otettava tämä huomioon asianmukaisesti perustellussa lausunnossa. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen toteuttaa tarvittaessa 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
   Tätä artiklaa sovelletaan soveltuvin osin väliaikaisiin toimihenkilöihin, jotka palaavat henkilökohtaisista syistä myönnetyltä virkavapaalta.
   12 artikla
   1.   Ellei jäljempänä toisin säädetä, väliaikainen toimihenkilö ei tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, johon liittyy suoraan tai välillisesti tämän riippumattomuuden mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu.
   2.   Väliaikaisen toimihenkilön, jonka käsiteltäväksi tulee 1 kohdassa tarkoitettu asia, on ilmoitettava tästä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi myös vapauttaa väliaikaisen toimihenkilön velvollisuuksistaan kyseisen asian käsittelyssä.
   3.   Väliaikaisella toimihenkilöllä ei saa suoraan tai välillisesti olla eikä hän saa hankkia viraston valvonnan alaisessa tai siihen liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä luonteeltaan tai merkitykseltään sellaista osuutta, joka saattaisi vaarantaa hänen riippumattomuutensa tehtäviään hoitaessaan.
   13 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä sellaisista teoista ja sellaisesta käytöksestä, jotka voisivat heikentää hänen hoitamiinsa tehtäviin kohdistuvaa arvonantoa.
   14 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä kaikenlaisesta työpaikkakiusaamisesta ja sukupuolisesta häirinnästä.
   2.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on joutunut työpaikkakiusaamisen tai sukupuolisen häirinnän uhriksi. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on esittänyt näyttöä työpaikkakiusaamisesta tai sukupuolisesta häirinnästä, edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut rehellisesti.
   3.   ’Työpaikkakiusaamisella’ tarkoitetaan kaikenlaista pysyvää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta menettelyä, joka ilmenee fyysisenä käyttäytymisenä, puheina, kirjoituksina, eleinä tai muina tekoina ja joka loukkaa henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta.
   4.   ’Sukupuolisella häirinnällä’ tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käytöstä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön ihmisarvon loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolista häirintää käsitellään sukupuoleen perustuvana syrjintänä.
   15 artikla
   1.   Jollei 17 artiklasta muuta johdu, väliaikaisen toimihenkilön, joka haluaa harjoittaa toimeensa kuulumatonta toimintaa tai suorittaa viraston ulkopuolelta tulevan toimeksiannon riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion vai ei, on pyydettävä sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta tähän lupa etukäteen. Lupa evätään ainoastaan, jos kyseinen toiminta tai toimeksianto on luonteeltaan sellainen, että se haittaa väliaikaisen toimihenkilön tehtävien hoitamista tai on yhteensopimaton viraston edun kanssa.
   2.   Väliaikaisen toimihenkilön on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle kaikista luvallisen toiminnan tai toimeksiannon muutoksista, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen kun hän on pyytänyt lupaa kyseiseltä viranomaiselta 1 kohdan mukaisesti. Lupa voidaan peruuttaa, jos toiminta tai toimeksianto ei enää täytä 1 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuja edellytyksiä.
   16 artikla
   Jos väliaikaisen toimihenkilön puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, toimihenkilön on ilmoitettava tästä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Jos tällainen toiminta osoittautuu yhteensopimattomaksi väliaikaisen toimihenkilön tehtävien kanssa eikä toimihenkilö voi sitoutua siihen, että puolison toiminta päättyy tietyssä määräajassa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan, voiko väliaikainen toimihenkilö jatkaa tehtävässään vai onko hänet siirrettävä toiseen virkaan.
   17 artikla
   1.   Tilapäisen toimihenkilön, joka on ehdolla julkiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä päättää, onko toimihenkilön yksikön etu huomioon ottaen:

               a)

               haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella, tai

               b)

               otettava vuosilomaa, tai

               c)

               annettava tehdä osa-aikatyötä, tai

               d)

               sallittava jatkaa tehtäviensä hoitamista entiseen tapaan.

         2.   Jos väliaikainen toimihenkilö tulee valituksi tai nimitetyksi julkiseen tehtävään, hänen on ilmoitettava siitä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä tekee jonkin 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen ottaen huomioon yksikön edun, mainitun tehtävän merkityksen, sen asettamat vaatimukset sekä palkkiot ja kulujen korvaukset, joihin se oikeuttaa. Jos väliaikaisen toimihenkilön on otettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella tai jos hänen annetaan tehdä osa-aikatyötä, virkavapauden tai osa-aikatyön kesto on yhtä pitkä kuin väliaikaisen toimihenkilön suorittama tehtävän hoito.
   18 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön on palvelussuhteensa päätyttyä edelleen noudatettava kunniallisuutta ja pidättyvyyttä hyväksyessään tiettyjä tehtäviä tai etuja.
   Väliaikaisen toimihenkilön, joka aikoo harjoittaa vastikkeellista tai vastikkeetonta ammattitoimintaa palvelussuhteensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa, on ilmoitettava siitä virastolle erityistä lomaketta käyttäen. Jos tämä toiminta liittyy työhön, jota väliaikainen toimihenkilö on tehnyt palvelussuhteensa viimeisten kolmen vuoden aikana, ja jos on vaarana, että se on yhteensopimaton viraston oikeutetun edun kanssa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi yksikön edun nimissä joko kieltää väliaikaista toimihenkilöä ottamasta vastaan tätä tehtävää tai asettaa hyväksymisensä ehdoksi aiheelliseksi katsomiaan edellytyksiä. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on henkilöstökomiteaa kuultuaan annettava päätöksensä tiedoksi 30 työpäivän kuluessa asiaa koskevan tiedon saamisesta. Jos tiedoksiantoa ei ole tehty kyseisen ajan kuluessa, tämä katsotaan hiljaiseksi hyväksynnäksi.
   Virkaiältään vanhempien entisten väliaikaisten toimihenkilöiden tapauksessa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on periaatteessa kiellettävä heitä osallistumasta palvelussuhteensa päättymistä seuraavien 12 kuukauden aikana edunvalvontaan tai asioiden edistämiseen suhteessa viraston henkilöstöön heidän yritystensä, asiakkaidensa tai työnantajiensa osalta kysymyksissä, joista he vastasivat kolmen viimeisen palvelusvuotensa aikana.
   Päätöksen (YUTP) 2015/1835 31 artiklan mukaisesti viraston on julkaistava vuosittain tietoja edellisen kohdan täytäntöönpanosta, mukaan lukien luettelo käsitellyistä tapauksista.
   19 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä tehtäviensä myötä saamiensa tietojen luvattomasta luovuttamisesta, jollei tietoja ole jo julkistettu tai jolleivät ne ole yleisesti saatavilla.
   2.   Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä.
   20 artikla
   1.   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus mielipiteen ilmaisuun noudattaen asianmukaisella tavalla lojaalisuuden- ja puolueettomuuden periaatteita.
   2.   Väliaikainen toimihenkilö, joka aikoo julkaista tai antaa julkaistavaksi yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa mitä tahansa viraston toimintaa koskevaa aineistoa, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle etukäteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 ja 19 artiklan soveltamista.
   Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että julkaiseminen voi saattaa viraston oikeutetun edun vakavasti uhatuksi, se ilmoittaa päätöksestään väliaikaiselle toimihenkilölle kirjallisesti 30 työpäivän kuluessa tiedon saamisesta. Jos päätöstä ei ole annettu tiedoksi asetetussa määräajassa, katsotaan, että viranomainen ei vastusta julkaisemista.
   21 artikla
   1.   Kaikki oikeudet väliaikaisen toimihenkilön tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjoituksiin tai muihin töihin kuuluvat virastolle, jonka toimintaan ne liittyvät. Virastolla on oikeus velvoittaa väliaikainen toimihenkilö luovuttamaan sille tekijänoikeudet tällaisiin töihin.
   2.   Kaikki keksinnöt, jotka väliaikainen toimihenkilö tekee tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, kuuluvat kokonaisuudessaan virastolle. Virasto voi omalla kustannuksellaan hakea ja saada keksintöihin patentin kaikissa maissa. Jos väliaikainen toimihenkilö tekee palvelussuhteensa päättymistä seuraavan vuoden aikana keksinnön, joka liittyy viraston toimintaan, hänen katsotaan tehneen sen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, jollei toisin osoiteta. Jos keksintöön haetaan patentti, patentissa on mainittava keksijän nimi tai keksijöiden nimet.
   3.   Virasto voi tarvittaessa myöntää patentoidun keksinnön tehneelle väliaikaiselle toimihenkilölle palkkion, jonka määrän se vahvistaa.
   22 artikla
   1.   Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa missään oikeudellisessa menettelyssä eikä millään perusteella ilmaista tietoja, jotka hän on saanut tietoonsa tehtäviään hoitaessaan. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos viraston etu sitä vaatii ja jos epääminen ei voi aiheuttaa asianomaiselle toimihenkilölle rangaistusseuraamuksia. Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä.
   2.   Tämän artiklan 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön tai entiseen väliaikaiseen toimihenkilöön hänen todistaessaan Euroopan unionin tuomioistuimessa tai viraston kurinpitolautakunnassa viraston ja/tai Euroopan unionin toimihenkilöä tai entistä toimihenkilöä koskevassa asiassa.
   23 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä hoitamista. Hänen on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle osoitteensa ja tiedotettava viipymättä sen muutoksista.
   24 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; toimihenkilö vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta.
   Väliaikainen toimihenkilö, joka on saanut tehtäväkseen vastata jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetyn toimivallan käytöstä ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Toimihenkilön alaisten vastuu ei vapauta kyseistä toimihenkilöä hänelle kuuluvasta vastuusta.
   25 artikla
   1.   Jos väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu määräys, jonka kyseinen toimihenkilö katsoo olevan sääntöjenvastainen tai jonka täytäntöönpanon hän arvioi aiheuttavan vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä välittömälle esimiehelleen, jonka on, jos ilmoitus on tehty kirjallisesti, vastattava kirjallisesti. Jos välitön esimies vahvistaa määräyksen, mutta väliaikainen toimihenkilö katsoo, ettei vahvistus ole kohtuullinen vastaus esitetyn huolenaiheen perusteisiin, viimeksi mainitun on saatettava asia kirjallisesti lähinnä ylemmän esimiehen ratkaistavaksi, jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu. Jos tämä vahvistaa määräyksen kirjallisesti, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja.
   2.   Jos välitön esimies katsoo, ettei määräyksen täytäntöönpanoa voida siirtää, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja. Välittömän esimiehen on väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä annettava tällainen määräys kirjallisesti.
   3.   Jos väliaikainen toimihenkilö ilmoittaa esimiehilleen määräyksestä, jonka hän katsoo olevan sääntöjen vastainen tai jonka täytäntöönpanon hän arvioi aiheuttavan vakavaa haittaa, hänelle ei saa aiheuttaa tämän johdosta minkäänlaista haittaa.
   26 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö voidaan velvoittaa korvaamaan kokonaan tai osittain viraston kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään suorittaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen kurinpitoasioiden käsittelyä varten vahvistettua menettelyä noudattaen.
   Euroopan unionin tuomioistuimella on täysi harkintavalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa.
   27 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön on viipymättä ilmoitettava suoraan välittömälle esimiehelleen, viraston toimitusjohtajalle tai, jos hän pitää sitä tarpeellisena, viraston johtajalle sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa petoksen tai korruption taikka viraston etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan mahdollisuuden olemassaolon, tai sellaisesta työtehtäviin liittyvästä menettelystä, joka voi merkitä, että viraston väliaikaiselle toimihenkilölle kuuluvia velvollisuuksia on vakavasti laiminlyöty.
   Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti.
   Tätä kohtaa sovelletaan myös siinä tapauksessa, että joku muu viraston palveluksessa oleva tai sen tehtäviä suorittava henkilö on vastaavalla tavalla laiminlyönyt vakavasti velvollisuuksiaan.
   2.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen johdosta edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut perustellusti ja rehellisesti.
   3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta niiden muodosta riippumatta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.
   28 artikla
   1.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka luovuttaa 27 artiklassa tarkoitettuja tietoja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle tai Euroopan oikeusasiamiehelle, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

               a)

               väliaikaisen toimihenkilön rehellinen ja perusteltu näkemys on, että luovutetut tiedot ja kaikki niihin sisältyvät väitteet ovat olennaisilta osin perusteltuja; ja

               b)

               väliaikainen toimihenkilö on sitä ennen toimittanut samat tiedot virastolle ja antanut virastolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä määräajassa, jonka virasto asettaa asian monimutkaisuuden mukaan. Väliaikaiselle toimihenkilölle on ilmoitettava tämä määräaika asianmukaisesti 60 päivän kuluessa.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ei sovelleta, kun väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa sen olevan kohtuuton kaikki asiaan liittyvät olosuhteet huomioon ottaen.
   3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta niiden muodosta riippumatta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.
   4.   Näiden henkilöstösääntöjen 29 ja 168 artiklan mukaisesti viraston on otettava käyttöön menettely väliaikaisten toimihenkilöiden esittämien sellaisten valitusten käsittelemiseksi, jotka koskevat tapaa, jolla heitä on kohdeltu sen jälkeen kun tai sen johdosta, että he ovat täyttäneet 27 artiklan tai tämän artiklan mukaiset velvollisuutensa. Viraston on varmistettava, että nämä valitukset käsitellään luottamuksellisesti ja, jos se on olosuhteiden vuoksi perusteltua, ennen 168 artiklassa säädettyjen määräaikojen päättymistä.
   Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on vahvistettava sisäisiä sääntöjä muun muassa seuraavista:

               —

               tietojen antaminen 27 artiklan 1 kohdassa tai tässä artiklassa tarkoitetuille väliaikaisille toimihenkilöille heidän raportoimiensa kysymysten käsittelystä,

               —

               kyseisten toimihenkilöiden oikeutettujen etujen ja yksityisyyden suoja, sekä

               —

               tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen valitusten käsittelyssä noudatettava menettely.

         29 artikla
   Virasto avustaa väliaikaista toimihenkilöä erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa toimihenkilöä tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan toimihenkilön aseman tai tehtävän vuoksi.
   Virasto korvaa väliaikaiselle toimihenkilölle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot edellyttäen, että toimihenkilö ei ole tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta aiheuttanut vahinkoja eikä voi saada korvausta vahingonaiheuttajalta.
   30 artikla
   Virasto edistää väliaikaisen toimihenkilön täydennyskoulutusta, jos siitä ei aiheudu haittaa yksikön toiminnalle ja jos se on sen etujen mukaista.
   Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.
   31 artikla
   Väliaikaisilla toimihenkilöillä on järjestäytymisoikeus; he voivat olla ammattijärjestöjen ja henkilökuntajärjestöjen jäseniä.
   32 artikla
   Väliaikaiset toimihenkilöt voivat tehdä hakemuksia sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä.
   Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty tiettyä väliaikaista toimihenkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle toimihenkilölle. Väliaikaiselle toimihenkilölle vastaiset päätökset on perusteltava.
   Väliaikaista toimihenkilöä koskevat päätökset, jotka koskevat nimittämistä, vakinaistamista, ylentämistä, toisiin tehtäviin siirtämistä, hallinnollisen aseman vahvistamista ja palvelussuhteen päättymistä, on julkistettava virastossa. Julkistettujen tietojen on oltava koko henkilöstön saatavilla sopivan ajan.
   33 artikla
   Väliaikaista toimihenkilöä koskeva henkilökansio sisältää:

               a)

               toimihenkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat sekä hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat arvioinnit,

               b)

               toimihenkilön kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.

         Asiakirjat on merkittävä luetteloon, numeroitava juoksevasti ja luokiteltava aukottomasti; virasto ei voi esittää perusteeksi a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin toimihenkilöä vastaan, jos niitä ei ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden sisällyttämistä henkilökansioon.
   Asiakirjan tiedoksiantaminen väliaikaiselle toimihenkilölle varmistetaan hänen allekirjoituksellaan tai, jos tämä ei ole mahdollista, se suoritetaan kirjatulla kirjeellä, joka lähetetään toimihenkilön viimeksi ilmoittamaan osoitteeseen.
   Väliaikaista toimihenkilöä koskevassa henkilökansiossa ei saa olla viittauksia toimihenkilön poliittisiin, ammattijärjestöihin liittyviin, aatteellisiin tai uskonnollisiin toimiin ja näkemyksiin tai tämän rotuun, etniseen alkuperään tai seksuaaliseen suuntautumiseen.
   Neljännen kohdan soveltaminen ei kuitenkaan estä sijoittamasta kansioon hallinnollisia toimituskirjoja ja asiakirjoja, joista väliaikainen toimihenkilö on tietoinen ja jotka ovat välttämättömiä näiden henkilöstösääntöjen soveltamiselle.
   Väliaikaisesta toimihenkilöstä saa olla vain yksi henkilökansio.
   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin myös palvelussuhteensa päätyttyä ja ottaa niistä jäljennös.
   Henkilökansio on luottamuksellinen ja siihen saa tutustua ainoastaan hallinnon toimitiloissa tai suojatulla tietovälineellä. Se toimitetaan kuitenkin valituslautakunnalle, jos siinä tulee vireille väliaikaista toimihenkilöä koskeva asia.
   34 artikla
   Väliaikaisilla toimihenkilöillä on oikeus tutustua potilastietoihinsa viraston vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
   35 artikla
   Päätöksen siitä, vaaditaanko väliaikaisen toimihenkilön vakavan virheen virastolle aiheuttamasta vahingosta korvausta 26 artiklan mukaisesti, tekee sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen sen jälkeen, kun vakavan virheen vuoksi tehtävään irtisanomiseen liittyviä muodollisuuksia on noudatettu.
   Yksittäistä toimihenkilöä koskevat päätökset julkaistaan 32 artiklan mukaisesti.
   36 artikla
   Väliaikaiselle toimihenkilölle myönnetyt erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan viraston edun vuoksi. Väliaikaisten toimihenkilöiden on hoidettava henkilökohtaiset velvoitteensa ja noudatettava voimassa olevia lakeja ja järjestyssääntöjä.
   Väliaikaisten toimihenkilöiden on välittömästi ilmoitettava virastolle erioikeuksia ja vapauksia koskevista riitautuksista.
   Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa säädetty kulkulupa myönnetään väliaikaiselle toimihenkilölle, joka tarvitsee sitä yksikön edut huomioon ottaen.

      3 LUKU

         Palvelukseen ottaminen

   37 artikla
   1.   Otettaessa palvelukseen väliaikaisia toimihenkilöitä on varmistettava, että virasto saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia toimihenkilöitä, jotka otetaan palvelukseen viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.
   Toimihenkilöt valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.
   Tointa ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille. Jos väliaikaisen henkilöstön kansalaisuuksissa on havaittu merkittävä epätasapaino, joka ei ole objektiivisesti perusteltavissa, virasto voi unionin kansalaisten yhdenvertaisuuden periaatteen mukaisesti virasto kuitenkin hyväksyä asianmukaisia toimenpiteitä. Nämä asianmukaiset toimenpiteet on perusteltava eivätkä ne saa koskaan johtaa muihin kuin ansioihin perustuviin palvelukseenottoperusteisiin. Ennen kuin sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen hyväksyy tällaisia asianmukaisia toimenpiteitä, johtokunta vahvistaa yleiset säännökset tämän kohdan täytäntöönpanemiseksi.
   2.   Väliaikaiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:

               a)

               joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,

               b)

               joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,

               c)

               joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset,

               d)

               jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja

               e)

               jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä osallistuvien jäsenvaltioiden kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa osallistuvien jäsenvaltioiden kielessä.

         3.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityiset menettelysäännökset päätöksen (YUTP) 2015/1835 puitteissa.
   38 artikla
   Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa väliaikaiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 37 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaiset vaatimukset.
   Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää 20 päivän kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa käsitellään lääketieteellisessä lautakunnassa, jossa on kolme sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen viraston asiantuntijalääkärien keskuudesta valitsemaa lääkäriä. Lääketieteellinen lautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta asiantuntijalääkäriä. Hakija voi toimittaa lääketieteelliselle lautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausunnon. Jos lääketieteellisen lautakunnan lausunnossa vahvistetaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa tehdyt johtopäätökset, hakijan on maksettava puolet palkkioista ja lisäkuluista.
   39 artikla
   1.   Väliaikaista toimihenkilöä voidaan vaatia suorittamaan koeaika, joka voi kestää enintään yhdeksän kuukautta.
   Jos toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden, 52 artiklan mukaisen äitiysloman tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti. Koeajan kokonaiskesto voi olla enintään 15 kuukautta.
   2.   Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa.
   Arviointi annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, joka voi tehdä huomautuksensa kirjallisesti kahdeksan työpäivän kuluessa. Väliaikaisen toimihenkilön välitön esimies toimittaa arvioinnin ja huomautukset sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle välittömästi. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi arvioinnin perusteella päättää väliaikaisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen tai poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen väliaikaisen toimihenkilön toisiin tehtäviin koeajasta jäljellä olevaksi ajaksi.
   3.   Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi väliaikaisen toimihenkilön kyvystä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään tehtäviensä hoidossa. Arviointi annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, joka voi tehdä huomautuksensa kirjallisesti kahdeksan työpäivän kuluessa.
   Jos arvioinnissa suositellaan irtisanomista tai poikkeuksellisesti koeajan pidentämistä, väliaikaisen toimihenkilön välitön esimies toimittaa arvioinnin ja huomautukset sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle välittömästi.
   Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely ei täytä viranhoidolle asetettavia vaatimuksia, hänet irtisanotaan.
   Lopullinen päätös tehdään tässä kohdassa tarkoitetun arvioinnin sekä niiden tietojen perusteella, joita sopimuksia tekemään valtuutetulla viranomaisella on käytettävissään väliaikaisen toimihenkilön menettelystä II osaston 2 luvun suhteen.
   40 artikla
   1.   Väliaikainen toimihenkilö otetaan palvelukseen palkkaluokkansa ensimmäisellä palkkatasolla.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön työkokemuksen huomioon ottamiseksi myöntää tälle enintään 24 kuukauden ikälisähyvityksen. Tämän artiklan soveltamiseksi annetaan yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä.
   2.   Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa yhdellä palkkatasolla, etenee ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle tasolle, jollei hänen työsuoritustaan ole arvioitu epätyydyttäväksi 41 artiklassa tarkoitetussa vuosittaisessa arvioinnissa. Väliaikainen toimihenkilö siirretään palkkaluokkansa seuraavalle palkkatasolle viimeistään neljän vuoden kuluttua.
   Jos väliaikainen toimihenkilö nimitetään yksikönpäälliköksi, johtajaksi tai pääjohtajaksi, hän saa takautuvasti nimityksen voimaan tullessa yhden ikälisän tässä palkkaluokassa, edellyttäen, että hän on hoitanut tyydyttävällä tavalla uusia tehtäviään ensimmäisten yhdeksän kuukauden ajan. Tämä ikälisä merkitsee kuukausittaisen peruspalkan korotusta, joka vastaa prosentteina yhtä suurta osuutta kuin eteneminen kunkin palkkaluokan ensimmäiseltä palkkatasolta toiselle palkkatasolle.
   3.   Jos väliaikainen toimihenkilö nimitetään tehtävään, joka 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastaa ylempää palkkaluokkaa, hänet siirretään kyseisen palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Kuitenkin palkkaluokissa AD 9–AD 13 oleva väliaikainen toimihenkilö, joka toimii yksikön päällikkönä ja joka siksi siirretään ylempään palkkaluokkaan, sijoitetaan uuden palkkaluokan toiselle palkkatasolle. Sama järjestely koskee kaikkia väliaikaisia toimihenkilöitä, jotka nimitetään ylennyksen jälkeen johtajaksi tai sitä korkeammalle tasolle.
   41 artikla
   Kunkin väliaikaisen toimihenkilön pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä toimensa hoidossa laaditaan vuotuinen arviointi. Arvioinnissa todetaan, onko toimihenkilön suoritustaso ollut tyydyttävä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa säännökset, jotka koskevat oikeutta hakea muutosta arviointimenettelyssä, jota on noudatettava ennen 168 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen tekemistä.
   Arviointi toimitetaan väliaikaiselle toimihenkilölle. Hänellä on oikeus tehdä siihen aiheellisiksi katsomiaan huomautuksia.

      4 LUKU

         Työehdot

      A jakso

         Vanhempainloma tai perheloma

   42 artikla
   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kuuden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 vuoden kuluessa. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamien yleisten täytäntöönpanosäännösten nojalla yksinhuoltajiksi tunnustettujen vanhempien sekä sellaisten vanhempien, joiden huollettavana olevalla lapsella on asiantuntijalääkärin toteama vamma tai vakava sairaus, osalta loman pituus voi olla kaksinkertainen. Loma on pidettävä vähintään kuukauden pituisissa erissä.
   Väliaikainen toimihenkilö kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sosiaaliturvajärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa ikälisien kertymiseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Loma voidaan pitää jäämällä kokonaan työstä pois tai tekemällä puolipäivätyötä. Jos vanhempainloma pidetään puolipäivätyön muodossa, sen ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu enimmäispituus on kaksinkertainen. Vanhempainlomansa aikana väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus 919,02 euron lisään kuukaudessa tai 50 prosenttiin siitä, jos hän tekee puolipäivätyötä, mutta hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Virasto maksaa 68 ja 69 artiklassa säädetyn sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan, ja se lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.
   Jos loma pidetään puolipäivätyötä tekemällä, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan koko peruspalkan ja suhteessa pienennetyn peruspalkan erotukseen. Tosiasiallisesti maksetusta peruspalkan osasta väliaikaisen toimihenkilön maksettavaksi tuleva määrä lasketaan soveltaen samoja prosenttilukuja kuin jos hän työskentelisi kokoaikaisesti.
   Lisän suuruus on 1 225,36 euroa kuukaudessa tai 50 prosenttia tästä määrästä, jos väliaikainen toimihenkilö tekee puolipäivätyötä, ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen yksinhuoltajavanhempien ja niiden vanhempien kohdalla, joiden huollettavana olevalla lapsella on asiantuntijalääkärin toteama vamma tai vakava sairaus, sekä vanhempainloman kolmen ensimmäisen kuukauden ajalta silloin, kun tällaisen loman pitää isä äitiysloman aikana tai kumpi tahansa vanhemmista välittömästi äitiysloman jälkeen, lapseksiottamisloman aikana tai välittömästi lapseksiottamisloman jälkeen.
   Vanhempainlomaa voidaan jatkaa vielä kuudella kuukaudella, jolta ajalta maksettavan lisän määrä on 50 prosenttia toisessa kohdassa tarkoitetusta määrästä. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen yksinhuoltajavanhempien osalta vanhempainlomaa voidaan jatkaa vielä 12 kuukaudella, jolta ajalta maksettavan lisän määrä on 50 prosenttia neljännessä kohdassa tarkoitetusta määrästä.
   Tässä artiklassa mainittuja määriä päivitetään samalla tavoin kuin palkkaa.
   43 artikla
   Kun väliaikaisen toimihenkilön puolisolla, ylenevää polvea olevalla sukulaisella, alenevaa polvea olevalla sukulaisella, veljellä tai sisarella on lääkärintodistuksella osoitettu vakava sairaus tai vaikea vamma, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelomaan ilman peruspalkkaa. Tämän loman kokonaispituus ei saa ylittää yhdeksää kuukautta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.
   Tällöin sovelletaan 42 artiklan toista kohtaa.

      B jakso

         Työaika

   44 artikla
   1.   Palveluksessa olevan väliaikaisen toimihenkilön on aina oltava viraston käytettävissä.
   2.   Tavanomainen työaika on 40–42 tuntia viikossa, ja päivittäinen työaika määräytyy sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi henkilöstökomiteaa kuultuaan näissä rajoissa vahvistaa asianmukaiset työajat tietyille erityistehtäviä hoitaville väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmille.
   3.   Lisäksi väliaikaista toimihenkilöä voidaan yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten perusteella vaatia päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella työpaikallaan tai kotona. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset henkilöstökomiteaa kuultuaan.
   4.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi säätää joustavista työaikajärjestelyistä. Näiden järjestelyjen puitteissa väliaikaisille toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on vähintään AD/AST 9, ei myönnetä kokonaisia työpäiviä vapaaksi. Nämä järjestelyt eivät koske väliaikaisia toimihenkilöitä, joihin sovelletaan 40 artiklan 2 kohdan säännöksiä. Nämä väliaikaiset toimihenkilöt sopivat työaikajärjestelyistään esimiehensä kanssa.
   45 artikla
   1.   Väliaikainen toimihenkilö voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi myöntää tällaisen luvan, jos se on yksikön edun mukaista.
   2.   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tällaiseen lupaan seuraavissa tapauksissa:

               a)

               hoitaakseen huollettavana olevaa alle 9-vuotiasta lasta,

               b)

               hoitaakseen huollettavana olevaa 9–12 -vuotiasta lasta, kun työajan vähennys on enintään 20 prosenttia normaalityöajasta,

               c)

               hoitaakseen huollettavana olevaa alle 14-vuotiasta lasta, kun väliaikainen toimihenkilö on yksinhuoltaja,

               d)

               vaikeissa ongelmatilanteissa hoitaakseen huollettavana olevaa alle 14-vuotiasta lasta, kun työajan vähennys on enintään 5 prosenttia normaalityöajasta. Tällöin ei sovelleta liitteessä I olevan 3 artiklan kahta ensimmäistä kohtaa. Jos molemmat vanhemmat ovat unionin palveluksessa, vain toisella heistä on oikeus tällaiseen työajan vähennykseen,

               e)

               hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan,

               f)

               osallistuakseen jatkokoulutukseen, tai

               g)

               eläkeiän saavuttamista edeltävien kolmen viimeisen vuoden aikana, mutta ei ennen 58 vuoden ikää.

         Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty täydennyskoulutukseen osallistumiseksi tai eläkeiän saavuttamista edeltävien kolmen viimeisen vuoden aikana, mutta ei ennen 58 vuoden ikää, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa ja pakottavista yksikön edun mukaisista syistä evätä luvan tai lykätä sen voimaantuloa.
   Kun käytetään tällaista mahdollisuutta myöntää lupa vakavasti sairaan puolison, ylenevää polvea olevan sukulaisen, alenevaa polvea olevan sukulaisen, veljen tai sisaren hoitamiseksi tai jatkokoulutukseen osallistumiseksi, osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto saa olla enintään viisi vuotta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.
   3.   Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on vastattava väliaikaisen toimihenkilön pyyntöön 60 päivän kuluessa.
   4.   Osa-aikatyötä koskevat yksityiskohtaiset määräykset ja sen myöntämismenettely on vahvistettu liitteessä I.
   46 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö voi pyytää lupaa tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ, jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen katsoo toimen olevan tällaiseen työntekoon soveltuva. Lupaan tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ ei sovelleta aikarajoitusta. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin peruuttaa luvan yksikön edun nimissä ilmoittamalla siitä etukäteen kuusi kuukautta aikaisemmin. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi samoin peruuttaa luvan kyseisen väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä ja ilmoittamalla siitä etukäteen vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin. Siinä tapauksessa väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää toiseen virkaan.
   Tällöin sovelletaan 54 artiklaa ja liitteessä I olevaa 3 artiklaa, lukuun ottamatta sen toisen kohdan kolmatta virkettä.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi vahvistaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.
   47 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö on velvollinen tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin ja yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamaa menettelyä noudattaen. Väliaikaista toimihenkilöä voidaan pyytää tekemään ylitöitä enintään 150 tuntia kuuden kuukauden aikana.
   Tehtäväryhmään AD ja tehtäväryhmän AST palkkaluokkiin 5–11 kuuluvien väliaikaisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit eivät anna oikeutta korvaukseen tai palkkaan.
   Tehtäväryhmän AST palkkaluokkien 1–4 väliaikaisilla toimihenkilöillä on liitteessä III vahvistetuin edellytyksin oikeus saada tekemistään ylitöistä korvaus vapaana tai palkkana, jos yksikön tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista antaa korvausta vapaana sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty.
   48 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, voi saada erityiskorvauksen vuorotyöstä, joka perustuu viraston yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi tekemään päätökseen ja jonka virasto katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.
   Vuorotyötä tekevän väliaikaisen toimihenkilön tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.
   49 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö on oikeutettu erityislisään, jos hän joutuu sellaisen päätöksen perusteella, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on tehnyt yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi, päivystämään säännöllisesti viraston palveluksessa joko työpaikallaan tai kotona tavanomaisen työajan ulkopuolella.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.
   50 artikla
   Tietyille väliaikaisille toimihenkilöille voidaan myöntää erityiskorvaus erityisen raskaan työn vuoksi.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää erityiskorvausten saajien ryhmät, niiden myöntämisen edellytykset ja määrät.

      C jakso

         Lomat

   51 artikla
   Väliaikaisella toimihenkilöllä on kalenterivuoden aikana oikeus vähintään 24:n ja enintään 30 työpäivän pituiseen vuosilomaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotka unionin toimielimet ovat vahvistaneet yhteisellä sopimuksella.
   Tämän vuosiloman lisäksi väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Erityislomia koskevat yksityiskohtaiset määräykset on vahvistettu liitteessä II.
   52 artikla
   Raskaana olevilla naisilla on 51 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen nojalla oikeus 20 viikon lomaan. Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja se päättyy aikaisintaan 14 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 24 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34:nnen raskausviikon päättymistä.
   53 artikla
   1.   Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa, ettei ole sairauden tai tapaturman vuoksi voinut hoitaa tehtäviään, on oikeus sairauslomaan.
   Asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön on mahdollisimman pian ilmoitettava virastolle kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä samanaikaisesti ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää. Todistus on lähetettävä viimeistään viidentenä poissaolopäivänä, jonka osoituksena pidetään postileimaa. Jollei todistusta ole lähetetty määräajassa, poissaoloa pidetään luvattomana, paitsi jos lähettämättä jättäminen johtuu väliaikaisesta toimihenkilöstä riippumattomista syistä.
   Sairauslomalla oleva väliaikainen toimihenkilö voidaan koska tahansa velvoittaa osallistumaan viraston järjestämään lääkärintarkastukseen. Jos tarkastusta ei voida tehdä väliaikaisesta toimihenkilöstä johtuvista syistä, poissaolo katsotaan luvattomaksi siitä päivästä alkaen, jolloin lääkärintarkastus oli tarkoitus tehdä.
   Jos tarkastuksen tuloksena todetaan, että väliaikainen toimihenkilö kykenee hoitamaan tehtäviään, hänen poissaolonsa katsotaan perusteettomaksi tarkastuspäivästä alkaen, jollei viidennestä alakohdasta muuta johdu.
   Jos väliaikainen toimihenkilö katsoo, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät ovat lääketieteellisesti perusteettomia, hän tai hänen nimissään toimiva lääkäri voi kahden työpäivän kuluessa pyytää virastosta riippumattoman lääkärin lausuntoa.
   Virasto toimittaa pyynnön viipymättä toiselle, väliaikaisen toimihenkilön lääkärin ja viraston asiantuntijalääkärin yhteisestä sopimuksesta nimeämälle lääkärille. Jollei tällaiseen sopimukseen päästä viiden päivän kuluessa, virasto valitsee yhden niistä henkilöistä, jotka on merkitty sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen yhdessä henkilöstökomitean kanssa tätä tarkoitusta varten vuosittain laatimaan riippumattomien lääkäreiden luetteloon. Väliaikainen toimihenkilö voi kahden työpäivän kuluessa vastustaa viraston valintaa, jolloin virasto valitsee luettelosta toisen henkilön; uusi valinta on lopullinen.
   Riippumattoman lääkärin lausunto, jonka tämä on antanut väliaikaisen toimihenkilön lääkäriä ja viraston asiantuntijalääkäriä kuultuaan, on sitova. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa vahvistetaan viraston järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät, poissaoloa käsitellään perusteettomana tarkastuspäivästä alkaen. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa ei vahvisteta kyseisen tarkastuksen päätelmiä, poissaoloa käsitellään kaikissa tarkoituksissa perusteltuna.
   2.   Jos väliaikaisella toimihenkilöllä on kahdentoista kuukauden aikana enintään kolmen vuorokauden pituisia poissaolojaksoja sairauden vuoksi yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista. Hänen poissaoloaan pidetään perusteettomana kolmannestatoista sellaisesta sairauden aiheuttamasta poissaolopäivästä alkaen, josta ei ole esitetty lääkärintodistusta.
   3.   Edellä olevien 1 ja 2 kohdan nojalla perusteettomana pidettävä poissaolo vähennetään tarvittaessa asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomapäivistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitomenettelyjä koskevien sääntöjen soveltamista. Siinä tapauksessa, että väliaikaisella toimihenkilöllä ei ole enää jäljellä lomaoikeutta, hän menettää palkkaetuutensa vastaavalta jaksolta.
   4.   Jos väliaikainen toimihenkilö on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi.
   5.   Väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää lomalle viraston asiantuntijalääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti.
   Kiistanalaisissa tapauksissa sovelletaan menettelyä, josta säädetään 1 kohdan viidennestä seitsemänteen alakohdassa.
   6.   Väliaikaisen toimihenkilön on osallistuttava vuosittain joko sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen asiantuntijalääkärin tai valitsemansa lääkärin suorittamaan lääkärintarkastukseen.
   Jälkimmäisessä tapauksessa virasto maksaa lääkärinpalkkion siihen enimmäismäärään asti, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa enintään kolmeksi vuodeksi.
   54 artikla
   Kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrää vähennetään kyseisen osa-aikatyön ajalta samassa suhteessa.
   55 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö ei saa olla poissa työstä ilman välittömältä esimieheltään etukäteen saatua lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista. Jos vuosilomaa ei enää ole jäljellä, väliaikainen toimihenkilö menettää palkan luvatonta poissaoloa vastaavalta ajalta.
   Jos väliaikainen toimihenkilö haluaa viettää sairauslomansa muualla kuin asemapaikassaan, hänen on saatava siihen sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta etukäteen lupa.
   Erityisloma, vanhempainloma ja perheloma eivät voi kestää pidempään kuin työsopimus.
   Edellä 53 artiklassa tarkoitettu palkallinen sairausloma voi kuitenkin kestää enintään kolme kuukautta tai toimihenkilön jo suorittaman palvelusajan verran, jos jälkimmäinen on pitempi. Sairausloma voi kestää enintään sen ajan, joka asianomaisen työsopimuksesta on jäljellä.
   Väliaikainen toimihenkilö, jota ei irtisanota siitä huolimatta, että hän on edelleen kykenemätön hoitamaan tehtäviään, määrätään näiden määräaikojen päättyessä palkattomalle virkavapaalle.
   Väliaikainen toimihenkilö, jonka työkyvyttömyys johtuu ammattitaudista tai työtehtävissä sattuneesta tapaturmasta, saa kuitenkin koko työkyvyttömyytensä ajalta täyden palkan, kunnes hänelle myönnetään 77 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyskorvaus.

      D jakso

         Yleiset vapaapäivät

   56 artikla
   Virasto laatii luettelon yleisistä vapaapäivistä.
   57 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö voi poikkeustapauksessa saada pyynnöstä palkatonta virkavapautta pakottavista henkilökohtaisista syistä. Edellä olevaa 15 artiklaa sovelletaan myös henkilökohtaisista syistä myönnetyn palkattoman loman aikana.
   Edellä 15 artiklassa tarkoitettua lupaa ei myönnetä väliaikaiselle toimihenkilölle sellaista vastikkeellista tai vastikkeetonta ammattitoimintaa varten, johon liittyy edunvalvontaa tai asioiden edistämistä virastossa ja joka saattaa johtaa ristiriitaan viraston oikeutetun edun kanssa.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen tämän virkavapauden kestosta, joka voi olla enintään neljäsosa asianomaisen jo suorittamasta palvelusajasta tai enintään:

               —

               kolme kuukautta, kun väliaikainen toimihenkilö on ollut palveluksessa alle neljä vuotta;

               —

               kaksitoista kuukautta kaikissa muissa tapauksissa.

         Kolmannessa kohdassa tarkoitetun loman kestoa ei oteta huomioon 40 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan säännöksiä sovellettaessa.
   Väliaikainen toimihenkilö ei palkattoman virkavapautensa aikana kuulu 68 artiklassa säädetyn sairaus- ja tapaturmavakuutuksen piiriin.
   Väliaikainen toimihenkilö, joka ei harjoita ansiotoimintaa, voi kuitenkin pyynnöstä, joka on esitettävä kuukauden kuluessa hänelle myönnetyn palkattoman virkavapauden alkamisesta, saada suojan 68 artiklassa tarkoitettujen riskien kattamiseksi edellyttäen, että hän maksaa kyseisessä artiklassa säädetyistä maksuista puolet virkavapautensa ajan; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.
   Väliaikainen toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia palkattoman virkavapautensa ajalta sillä edellytyksellä, että hän suorittaa 90 artiklassa säädetyn eläkemaksun kolminkertaisena; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaisen peruspalkan perusteella.
   Väliaikainen toimihenkilö, jonka äitiysloma alkaa ennen hänen työsopimuksensa päättymistä, on oikeutettu äitiyslomaan ja äitiysrahaan.
   58 artikla
   Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka kutsutaan varusmiespalvelukseen, siviilipalvelukseen tai kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen, myönnetään virkavapautta kansallisen palveluksen suorittamista varten; tämä virkavapaus ei voi missään tapauksessa kestää pidempään kuin työsopimus.
   Varusmiespalvelukseen tai siviilipalvelukseen kutsutun väliaikaisen toimihenkilön palkanmaksu keskeytetään, mutta häneen sovelletaan edelleen näiden henkilöstösääntöjen palkkatason korotusta koskevia säännöksiä. Hänellä on kuitenkin edelleen oikeus erorahaan, jos hän maksaa eläkemaksut takautuvasti suoritettuaan varusmiespalveluksensa tai siviilipalveluksensa.
   Kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen kutsuttu väliaikainen toimihenkilö saa kertausharjoituksissa tai asepalveluksessa olon ajalta palkkaa, josta kuitenkin vähennetään hänelle maksettu sotilaspäiväraha.

      5 LUKU

         Palkka ja kulukorvaukset

   59 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön palkka muodostuu peruspalkasta, perhelisistä ja muista korvauksista.
   60 artikla
   1.   Väliaikaisen toimihenkilön palkka ilmaistaan euroina. Korjauskertoimet, vähennykset, vuosittainen palkkatason tarkistus sekä mukautukset määräytyvät niiden sääntöjen mukaisesti, joista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (3) vahvistettujen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’EU:n henkilöstösäännöt’, 63, 64, 65, 65 a ja 66 a artiklassa. EU:n henkilöstösäännöissä säädetyt vähennykset lisätään viraston talousarvioon paitsi sairaus-, tapaturma- tai työttömyysvakuutusmaksujen ollessa kyseessä.
   2.   Peruspalkka määräytyy EU:n henkilöstösääntöjen 66 artiklan säännösten mukaisesti.
   3.   Perhelisiä ovat:

               a)

               kotitalouslisä;

               b)

               huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä;

               c)

               koulutuslisä.

         4.   Tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä saavien väliaikaisten toimihenkilöiden on ilmoitettava muualta saadut vastaavat lisät, jotka vähennetään liitteessä IV olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaan maksetuista lisistä.
   5.   Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan maksaa kaksinkertaisena sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä ja perustellulla päätöksellä; päätöksen perusteeksi on esitettävä lääkärintodistukset, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkinen tai ruumiillinen vamma aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle merkittäviä kuluja.
   6.   Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä IV olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kun väliaikaiselle toimihenkilölle, nämä lisät maksetaan kyseisen henkilön asuinmaan valuuttana, tarvittaessa EU:n henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen valuuttakurssien mukaisesti. Niihin sovelletaan kyseistä unionissa sijaitsevaa valtiota varten vahvistettua korjauskerrointa tai, jos asuinmaa on unionin ulkopuolella, korjauskerrointa 100.
   Jos perhelisät maksetaan tällaiselle henkilölle, sovelletaan 4 ja 5 kohtaa.
   7.   Ulkomaankorvaus on 16 prosenttia peruspalkan sekä väliaikaiselle toimihenkilölle mahdollisesti maksettavan kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä. Ulkomaankorvauksen on oltava vähintään 509,43 euroa kuukaudessa.
   8.   Väliaikaisen toimihenkilön kuollessa hänen eloon jäävä puolisonsa tai huollettavana olevat lapsensa saavat vainajan kokonaispalkan hänen kuolemaansa seuraavalta kolmelta kuukaudelta.
   Työkyvyttömyyskorvauksen saajan kuollessa edellisen kohdan säännöksiä sovelletaan vainajan saamaan korvaukseen.
   61 artikla
   Perhelisien ja ulkomaankorvausten maksaminen määräytyy liitteessä IV olevien 1, 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti.
   62 artikla
   Jollei 63–66 artiklasta muuta johdu, väliaikaisella toimihenkilöllä on liitteessä IV olevien 5–16 artiklan mukaisesti oikeus sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään.
   63 artikla
   Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, on oikeus saada korvaus muuttokustannuksistaan liitteessä IV olevassa 9 artiklassa säädetyin edellytyksin.
   64 artikla
   1.   Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, saa liitteessä IV olevassa 5 artiklassa säädetyin edellytyksin asettautumiskorvauksen, jonka määrä vahvistetaan todennäköisen palvelusajan mukaan seuraavasti:

               vähintään vuosi mutta alle kaksi vuotta:

               kolmannes

               liitteessä IV olevassa 5 artiklassa vahvistetusta määrästä

               vähintään kaksi mutta alle kolme vuotta:

               kaksi kolmasosaa

               vähintään kolme vuotta:

               kolme kolmasosaa

         2.   Liitteessä IV olevassa 6 artiklassa säädetty uudelleenasettautumiskorvaus myönnetään väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on ollut palveluksessa neljä vuotta. Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut palveluksessa vähintään yhden vuoden mutta alle neljä vuotta, saa uudelleenasettautumiskorvauksen, jonka määrä on suhteutettu palvelusajan pituuteen; vajaita vuosia ei oteta huomioon.
   3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:

               a)

               1 123,91 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään; ja

               b)

               668,27 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään.

         Kun molemmat puolisot ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä ja kummallakin on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan vain sille puolisolle, jolla on korkeampi peruspalkka.
   Kun viraston väliaikaisen toimihenkilön puoliso on unionin virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva ja puolisolla on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen ja korkeampi peruspalkka, korvausta ei makseta väliaikaiselle toimihenkilölle.
   65 artikla
   Päivärahan määrä vahvistetaan liitteessä IV olevan 10 artiklan mukaisesti. Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen alle vuoden pituiseksi määräajaksi, saa kuitenkin päivärahaa koko palvelussuhteensa ajalta, kuitenkin enintään vuoden ajan, jos hän voi osoittaa, että hänen on mahdotonta asua edelleen entisessä asuinpaikassaan.
   66 artikla
   Liitteessä IV olevaa 8 artiklaa, joka koskee vuosittaista korvausta asemapaikan ja lähtöpaikan välisistä matkakuluista, sovelletaan ainoastaan sellaiseen väliaikaiseen toimihenkilöön, joka on ollut palveluksessa vähintään yhdeksän kuukautta.
   67 artikla
   Maksut suoritetaan liitteessä IV olevien 17 ja 18 artiklan mukaisesti.

      6 LUKU

         Sosiaaliturva

      A jakso

         Sairaus- ja tapaturmavakuutus, sosiaaliturvaetuudet

   68 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 17 ja 57 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla kyseisissä artikloissa säädetyin edellytyksin tai saadessaan työkyvyttömyyskorvausta vakuutettu sairauden varalta aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on vahvistettu unionin toimielinten yhteisellä sopimuksella EU:n henkilöstösääntöjen 72 artiklan mukaisesti; sama koskee väliaikaisen toimihenkilön puolisoa, jos tämä ei voi saada vastaavia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, sekä hänen lapsiaan ja muita hänen huollettavanaan olevia liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä sekä perhe-eläkkeen saajia.
   69 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 17 ja 57 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla tässä artiklassa säädetyin edellytyksin vakuutettu työsuhteensa aloittamispäivästä lähtien ammattitautien ja tapaturmien varalta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on vahvistettu unionin toimielinten yhteisellä sopimuksella EU:n henkilöstösääntöjen 73 artiklan mukaisesti. Hän maksaa vapaa-ajan riskit kattavasta vakuutuksesta 0,1 prosenttia peruspalkastaan.
   70 artikla
   1.   Viraston ja väliaikaisten toimihenkilöiden osuudet sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan EU:n henkilöstösäännöissä säädettyyn sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään.
   2.   Jos 37 artiklassa säädetyssä lääkärintarkastuksessa kuitenkin käy ilmi, että väliaikaisella toimihenkilöllä on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että tästä sairaudesta tai vammasta aiheutuvat kulut eivät kuulu 68 artiklassa säädettyjen kulukorvausten piiriin.
   Jos väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa, ettei hän voi saada korvausta minkään muun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän perusteella, hän voi pyytää viimeistään kuukauden kuluttua työsopimuksensa päättymisestä, että hän saisi edelleen enintään kuuden kuukauden ajan sopimuksensa päättymisen jälkeen 68 ja 69 artiklassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet.
   Edellä 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sairausvakuutusmaksu lasketaan toimihenkilön viimeisen peruspalkan mukaan, ja toimihenkilö maksaa itse siitä puolet.
   3.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi viraston valtuuttaman asiantuntijalääkärin annettua lausuntonsa tehdä päätöksen siitä, ettei pyynnön esittämistä koskevaa yhden kuukauden määräaikaa ja 2 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen sairastuu palvelussuhteensa aikana vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen, josta on tehty ilmoitus virastolle ennen 2 kohdassa säädetyn kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
   71 artikla
   1.   Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja

               —

               joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,

               —

               jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,

               —

               joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta ja

               —

               jonka asuinpaikka on jossakin jäsenvaltiossa,

         maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta tässä artiklassa määritellyin edellytyksin.
   Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.
   2.   Työttömyyskorvausta saadakseen entisen väliaikaisen toimihenkilön on:

               a)

               ilmoittauduttava työnhakijaksi sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on;

               b)

               täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle;

               c)

               toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edellytykset.

         Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa tarkoitettuja kansallisia velvollisuuksia ei ole täytetty, sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.
   3.   Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen väliaikainen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:

               a)

               60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,

               b)

               45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen.

         Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 1 347,89 euroa eivätkä yli 2 695,79 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan tässä alakohdassa määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EU:n henkilöstösääntöjen 66 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti noudattaen mainittujen henkilöstösääntöjen 65 artiklaa.
   4.   Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 24 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen väliaikainen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen väliaikainen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.
   5.   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EU:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella liitteessä IV olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.
   Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa, sillä nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.
   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on 68 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.
   6.   Työttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroina erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.
   7.   Kukin väliaikainen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 1 225,36 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EU:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia.
   Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 vahvistettujen Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’EU:n muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot’, 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon.
   8.   Työttömäksi jääneelle entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (4) sääntöjä.
   9.   Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.
   10.   Tämän artiklan soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa järjestelyissä noudatetaan samoja sääntöjä kuin ne, jotka on vahvistettu EU:n toimielinten yhteisellä päätöksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan kolmannen alakohdan soveltamista.
   72 artikla
   1.   Kun väliaikainen toimihenkilö saa lapsen, maksetaan 198,31 euron suuruinen lisä henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta.
   Sama lisä maksetaan väliaikaiselle toimihenkilölle, joka ottaa lapsekseen alle 5-vuotiaan lapsen, joka on toimihenkilön huollettavana liitteessä IV olevan 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
   2.   Lisän maksamisen edellytykset täyttyvät myös silloin, kun raskaus keskeytyy kestettyään vähintään seitsemän kuukautta.
   3.   Synnytyslisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samanluontoiset lisät, jotka vähennetään 1 kohdassa säädetystä lisästä. Jos molemmat vanhemmat ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä, lisä maksetaan ainoastaan kerran.
   73 artikla
   Kun väliaikainen toimihenkilö, hänen puolisonsa, hänen huollettavanaan oleva lapsi tai muu liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva samassa taloudessa asuva henkilö kuolee, virasto korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön asemapaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.
   Kun väliaikainen toimihenkilö kuolee ollessaan virkamatkalla, virasto kuitenkin korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön kuolinpaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.
   74 artikla
   Väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden, vamman tai palvelussuhteen aikana sattuneen tapaturman vuoksi ja jos hän voi osoittaa, ettei tällainen sairaus tai tapaturma kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

      B jakso

         Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus

   75 artikla
   Väliaikainen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.
   Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään tilapäisesti näiden henkilöstösääntöjen perusteella.
   76 artikla
   Jos ennen väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.
   Väliaikainen toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen viraston perustamalle työkyvyttömyyslautakunnalle. Virasto voi viraston ja Euroopan unionin neuvoston välisen sopimuksen nojalla käyttää neuvoston työkyvyttömyyslautakuntaa.
   77 artikla
   1.   Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.
   Jos työkyvyttömyyskorvausta saava väliaikainen toimihenkilö saavuttaa 66 vuoden iän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Erorahan määrä perustuu siihen palkkaluokkaan ja -tasoon, johon väliaikaisella toimihenkilöllä oli oikeus tullessaan työkyvyttömäksi.
   2.   Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka on palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan unionin väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan yhteisön eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.
   3.   Jos väliaikaisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tapaturmasta tai niihin liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että hän on vaarantanut henkensä pelastaakseen toisen ihmisen hengen, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia vähimmäistoimeentulosta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan tällöin viraston talousarviosta.
   4.   Jos työkyvyttömyys on väliaikaisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 86 artiklassa tarkoitetun erorahan.
   5.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on myös oikeus 60 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin; kotitalouslisä määritellään liitteen IV mukaisesti työkyvyttömyyskorvauksen saajalle maksettavan korvauksen perusteella.
   78 artikla
   1.   Työkyvyttömyyden määrittelee 76 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.
   2.   Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, väliaikaisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.
   Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 96 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Tällöin sovelletaan myös 86 artiklaa.
   79 artikla
   Liitteessä V olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 80–83 artiklassa säädetyin edellytyksin.
   Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen väliaikainen toimihenkilö kuolee, liitteessä V olevassa 3 luvussa määritellyt kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä tässä liitteessä säädetyin edellytyksin.
   Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.
   80 artikla
   Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus sattui, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 60 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.
   81 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä V olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja vähintään palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan unionin väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan suuruinen.
   Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä IV säädetyin edellytyksin oikeus 60 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 60 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
   82 artikla
   Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, väliaikaisen toimihenkilön kuolemantapauksen ajankohtana liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapsen eläkkeeseen liitteessä V olevassa 7 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.
   Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.
   Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee ilman että tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, asianomaisen huollettavana liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä V olevassa 10 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesta määrästä.
   Jos kyseessä on liitteessä IV olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lapseneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena.
   Lapseneläkettä ei makseta, jos luonnollinen vanhempi, jonka sijaan ottovanhempi on tullut, kuolee.
   Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä IV olevan 3 artiklan mukaisesti.
   83 artikla
   Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä V säädetyllä tavalla.
   84 artikla
   1.   Sen estämättä, mitä säädetään muissa säännöksissä, jotka koskevat erityisesti perhe-eläkkeen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä, voi se yhdessä perhelisien kanssa sekä verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen maksettava perhe-eläkkeiden kokonaismäärä, jota eloonjäänyt puoliso ja muut oikeudenomistajat voivat vaatia, olla enintään:

               a)

               työtehtävissä toimineen tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä tai asepalveluksen suorittamista varten taikka vanhempain- tai perhevapaalla olleen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen peruspalkan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset;

               b)

               sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu väliaikainen toimihenkilö olisi täyttänyt 66 vuotta, sen erorahan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolemaansa mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset;

               c)

               työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus; tähän määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut lisät ja vähennykset.

         2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa jätetään huomiotta kyseisiin määriin mahdollisesti vaikuttavat korjauskertoimet.
   3.   Edellä olevan 1 kohdan a–c alakohdan mukaisesti vahvistettu enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken niiden oikeuksien suhteessa, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohtaa ei otettaisi huomioon.
   Näin jakamalla saataviin määriin sovelletaan 85 artiklan 1 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa.
   85 artikla
   1.   Näissä henkilöstösäännöissä säädetyt eläkkeet lasketaan sen palkkataulukon perusteella, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona oikeus eläkkeeseen alkaa.
   Eläkkeisiin ei sovelleta korjauskertoimia.
   Euroina ilmoitetut eläkkeet maksetaan jossakin liitteessä V olevassa 29 artiklassa tarkoitetussa valuutassa.
   2.   Jos palkkoja mukautetaan 60 artiklan mukaisesti, sama päivitys koskee eläkkeitä.
   3.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajiin sovelletaan 1 ja 2 kohdan säännöksiä soveltuvin osin.

      C jakso

         Eroraha

   86 artikla
   Väliaikaisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä V olevan 1 artiklan mukaisesti.
   87 artikla
   Jos väliaikainen toimihenkilö on käyttänyt 90 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.
   Tämän artiklan ensimmäistä kohtaa ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa kyseiset määrät takaisin lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 88 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
   88 artikla
   1.   Kokonaiskorkojen laskemisessa tarvittava korko on 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tosiasiallinen korko, ja sitä tarkistetaan tarvittaessa viisivuotisten vakuutusmatemaattisten arviointien yhteydessä.
   2.   Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa huomioon otettavat korkokannat perustuvat todettuihin jäsenvaltioiden pitkäaikaisen julkisen velan vuosittaisiin keskikorkoihin, jotka Euroopan komissio julkaisee. Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa tarvittavan vastaavan inflaatiosta puhdistetun korkokannan laskennassa käytetään soveltuvaa kuluttajahintaindeksiä.
   3.   Vakuutusmatemaattisten laskelmien tekemiseksi huomioon otettava todellinen vuosikorko on edeltävien 12 vuoden aikana todettujen keskimääräisten reaalikorkojen keskiarvo.

      D jakso

         Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus

   89 artikla
   1.   Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan viraston talousarviosta. Viraston toimintaan osallistuvat jäsenvaltiot takaavat yhdessä näiden etuuksien maksamisen näiden menojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti.
   2.   Palkoista ja työkyvyttömyyskorvauksista vähennetään aina B jaksossa säädetyt sosiaaliturvamaksut.
   3.   Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän rahoitus on 90 artiklan sekä liitteessä V olevien 21 ja 22 artiklan mukainen.
   4.   Väliaikaisen toimihenkilöstön ja viraston osuudet B ja C jaksossa säädettyyn sosiaaliturvajärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan viraston talousarvioon.
   90 artikla
   Väliaikaiset toimihenkilöt maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 10,3 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön peruspalkasta, eikä 60 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia oteta huomioon. Tämä maksu vähennetään kuukausittain väliaikaisen toimihenkilön palkasta. Maksu mukautetaan EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä XII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
   91 artikla
   Väliaikaisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka väliaikaisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka väliaikainen toimihenkilö ei ole sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti.
   Nämä maksut eivät saa ylittää 90 artiklassa säädettyä määrää kaksinkertaisena, ja ne maksetaan viraston talousarviosta.

      E jakso

         Väliaikaisten toimihenkilöiden oikeuksien laskeminen

   92 artikla
   Työkyvyttömyys- ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä V olevissa 19–23 artiklassa.

      F jakso

         Etuuksien maksaminen

   93 artikla
   1.   Etuudet maksetaan näiden henkilöstösääntöjen 84 ja 85 artiklan sekä liitteessä V olevan 28 artiklan mukaisesti.
   2.   Määrät, jotka väliaikaisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet maksetaan, vähennetään väliaikaiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavasta tämän etuuden määrästä. Tämä vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.

      G jakso

         Viraston sijaantulo

   94 artikla
   1.   Jos kolmas henkilö on vastuussa näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetun henkilön kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet ja kanneoikeus vastuussa olevaa kolmatta henkilöä kohtaan siirtyvät suoraan virastolle siltä osin kuin virastolle näiden henkilöstösääntöjen perusteella syntyy velvoitteita kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa:

               —

               palkkoja, jotka maksetaan 53 artiklan mukaisesti väliaikaiselle toimihenkilölle tämän tilapäisen työkyvyttömyyden aikana,

               —

               maksuja, jotka suoritetaan 60 artiklan 8 kohdan mukaisesti väliaikaisen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvaukseen oikeutetun entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi,

               —

               sairaus- ja tapaturmavakuutusta koskevia etuuksia, jotka maksetaan 68 ja 69 artiklan ja niiden soveltamisesta annettujen määräysten mukaisesti,

               —

               73 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista,

               —

               täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 60 artiklan 5 kohdan ja liitteessä IV olevan 2 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,

               —

               työkyvyttömyyskorvauksia, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle pysyvän kyvyttömyyden hoitaa tehtäviään,

               —

               perhe-eläkkeitä, jotka maksetaan väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön puolison tai eläkettä saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole väliaikainen toimihenkilö,

               —

               lapseneläkkeitä, jotka maksetaan iästä riippumatta väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön lapselle, jos tällä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.

         3.   Viraston sijaantulo ei kuitenkaan koske yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten aineettoman vahingon, kivun ja säryn korvaamista eikä kosmeettisen ja elämäniloa rajoittavan haitan korvaamista yli sen mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 69 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty.
   4.   Edellä olevien 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä virastoa nostamasta itse kannetta asiassa.

      7 LUKU

         Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen

   95 artikla
   Kaikki aiheettomasti suoritetut määrät peritään takaisin, jos edun saaja on ollut tietoinen suorituksen aiheettomuudesta tai jos suorituksen aiheettomuus oli niin ilmeinen, että hänen olisi täytynyt tietää siitä.
   Takaisinperimispyyntö on tehtävä viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jolloin määrä on suoritettu. Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että asianomainen on tahallisesti johtanut hallintoa harhaan kyseisen määrän saadakseen, takaisinperimispyyntö on voimassa tämän määräajan päättymisen jälkeenkin.

      8 LUKU

         Palvelussuhteen päättyminen

   96 artikla
   Väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhde päättyy, paitsi asianomaisen kuollessa:

               a)

               sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa väliaikainen toimihenkilö täyttää 66 vuotta,

               b)

               kun kyseessä on määräaikainen työsopimus:

                           i)

                           työsopimuksessa mainittuna päivänä,

                           ii)

                           sellaisen työsopimuksessa vahvistetun irtisanomisajan päättyessä, jonka perusteella väliaikainen toimihenkilö tai virasto voi irtisanoa sopimuksen ennen sen voimassaolon päättymistä. Irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi jokaista palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta.
                           Kun kyseessä on väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde on uusittu, irtisanomisaika on enintään kuusi kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa lääkärintodistuksella vahvistetun raskauden eikä äitiys- tai sairausloman aikana, paitsi jos sairausloma kestää yli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika keskeytyy edellä mainituin rajoituksin lääkärintodistuksella vahvistetun raskauden, äitiysloman ja sairausloman ajaksi. Jos virasto irtisanoo työsopimuksen, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus korvaukseen, jonka määrä on kolmasosa hänen peruspalkastaan palvelussuhteen päättymispäivämäärän ja työsopimuksen päättymispäivämäärän väliseltä ajalta,

                           iii)

                           kun hän ei enää täytä 37 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, jollei sovelleta kyseisessä artiklassa säädettyä poikkeusta. Jos tällaista poikkeusta ei myönnetä, sovelletaan tämän artiklan b alakohdan ii alakohdassa säädettyä irtisanomisaikaa.

         97 artikla
   Virasto voi irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa:

               a)

               koeajan aikana tai sen päättyessä 39 artiklassa säädetyin edellytyksin;

               b)

               kun väliaikainen toimihenkilö ei voi palata työtehtäviinsä 53 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman päättyessä. Tällöin väliaikainen toimihenkilö saa korvauksen, joka on yhtä suuri kuin hänen peruspalkkansa ja perhelisiensä määrä kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.

         98 artikla
   1.   Sen jälkeen kun V osastossa tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt, palvelussuhde voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa kurinpidollisista syistä siinä tapauksessa, että väliaikainen toimihenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu mahdollisuus puolustautua.
   Ennen palvelussuhteen purkamista toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 161 artiklan mukaisesti.
   2.   Kun palvelussuhde puretaan 1 kohdan mukaisesti, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää:

               a)

               rajoittaa 86 artiklassa säädetyn korvauksen määrän 89 artiklassa säädetyn maksun palautettavaksi määräksi, johon lisätään 3,5 prosentin vuosikoron mukaan laskettu korko;

               b)

               pidättää asianomaiselta joko osittain tai kokonaan oikeuden 64 artiklan 2 kohdassa säädettyyn uudelleenasettautumiskorvaukseen.

         99 artikla
   1.   Virasto purkaa väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa välittömästi sen jälkeen, kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on todennut:

               a)

               että asianomainen on palvelukseen ottamisen yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja ammattipätevyydestään ja -kokemuksestaan tai kyvystään täyttää 37 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja

               b)

               että nämä väärät tiedot ovat olennaisesti vaikuttaneet asianomaisen palvelukseen ottamiseen.

         2.   Tässä tapauksessa sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee purkamispäätöksen sen jälkeen, kun asianomaista väliaikaista toimihenkilöä on kuultu ja kun V osastossa tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt.
   Ennen palvelussuhteen purkamista väliaikainen toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 161 artiklan mukaisesti.
   Tällöin sovelletaan 98 artiklan 2 kohdan säännöksiä.
   100 artikla
   Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö tahallaan tai huolimattomuuttaan laiminlyö velvollisuuksia, jotka hänen on täytettävä näiden henkilöstösääntöjen mukaan, häneen kohdistetaan kurinpitomenettely V osastossa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 98 ja 99 artiklan soveltamista.
   III OSASTO

      SOPIMUSSUHTEISET TOIMIHENKILÖT

      1 LUKU

         Yleiset säännökset

   101 artikla
   Näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetaan ”sopimussuhteisella toimihenkilöllä” toimihenkilöä, joka ei hoida viraston talousarvion liitteenä olevassa henkilöstötaulukossa esitettyä toimea ja joka on palkattu hoitamaan tehtäviä osa- tai kokopäiväisesti.
   102 artikla
   1.   Sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkka maksetaan viraston talousarvioon tätä tarkoitusta varten varatuista kokonaismäärärahoista.
   2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen hyväksyy sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkkaamista koskevat erityissäännökset.
   3.   Viraston on annettava budjettimenettelyn yhteydessä suuntaa-antava vuosittainen ennakkoarvio sopimussuhteisten toimihenkilöiden käytöstä kunkin tehtäväryhmän osalta.
   103 artikla
   1.   Sopimussuhteiset toimihenkilöt jaetaan neljään tehtäväryhmään, jotka vastaavat heidän hoitamiaan tehtäviä. Kukin tehtäväryhmä jaetaan palkkaluokkiin ja -tasoihin.
   2.   Tehtävät ja niitä vastaavat tehtäväryhmät esitetään seuraavassa taulukossa:

               Tehtäväryhmä

               Palkkaluokka

               Tehtävät

               IV

               13–18

               Hallinnolliset, avustavat, kieleen liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

               III

               8–12

               Toimeenpanevat, valmistelevat, kirjanpidolliset ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

               II

               4–7

               Avustavat ja sihteerin tehtävät, toimiston hoitoon liittyvät ja muut vastaavat tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

               I

               1–3

               Ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen yksikön tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

         3.   Virasto päättää tämän taulukon perusteella kuhunkin tehtävään sisältyvistä toimivaltuuksista.
   4.   Tällöin sovelletaan 6 artiklaa soveltuvin osin.

      2 LUKU

         Oikeudet ja velvollisuudet

   104 artikla
   Sovelletaan 11–35 artiklaa soveltuvin osin.

      3 LUKU

         Palvelukseen ottaminen

   105 artikla
   1.   Sopimussuhteiset toimihenkilöt otetaan palvelukseen mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta, ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen, sukupuoleen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.
   2.   Jotta henkilö voidaan ottaa palvelukseen sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi, hänellä on oltava vähintään:

               a)

               tehtäväryhmässä I, suoritettu oppivelvollisuus

               b)

               tehtäväryhmissä II ja III:

                           i)

                           keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus,

                           ii)

                           ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai

                           iii)

                           yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavan tasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus;

               c)

               tehtäväryhmän IV osalta:

                           i)

                           vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai

                           ii)

                           yksikön etujen mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.

         3.   Sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:

               a)

               joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet;

               b)

               joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa;

               c)

               joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset;

               d)

               jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen; ja

               e)

               joka osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä unionin toimielinten virallisessa kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä tyydyttävä kielitaito toisessa unionin toimielinten virallisessa kielessä.

         4.   Kun kyseessä on ensimmäinen sopimus, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi luopua vaatimasta asianomaista esittämään asiakirjoja, jotka todistavat hänen täyttävän 2 ja 3 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut edellytykset, jos asianomaisen palvelussuhteen on määrä kestää alle kolme kuukautta.
   5.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityissäännökset.
   106 artikla
   Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa sopimussuhteiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 105 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaiset vaatimukset.
   Tällöin sovelletaan 38 artiklaa soveltuvin osin.
   107 artikla
   1.   Sopimussuhteisen toimihenkilön, jonka työsopimus on tehty vähintään vuodeksi, on oltava koeajalla tehtäväryhmässä I ensimmäiset kuusi palveluskuukautta ja muissa tehtäväryhmissä ensimmäiset yhdeksän palveluskuukautta.
   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti.
   Koeajan kokonaiskesto voi olla enintään viisitoista kuukautta.
   2.   Jos koeajalla olevan sopimussuhteisen toimihenkilön työsuoritus osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, hänestä voidaan laatia arviointi milloin tahansa ennen koeajan päättymistä.
   Tämä arviointi annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, joka voi tehdä huomautuksensa kirjallisesti kahdeksan työpäivän kuluessa. Sopimussuhteisen toimihenkilön välitön esimies toimittaa arvioinnin ja huomautukset sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle välittömästi. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi arvioinnin perusteella päättää sopimussuhteisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen tai poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen sopimussuhteisen toimihenkilön toisiin tehtäviin koeajasta jäljellä olevaksi ajaksi.
   3.   Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointikertomus sopimussuhteisen toimihenkilön kyvyistä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään viranhoidossa. Tämä arviointi annetaan tiedoksi kyseiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka voi tehdä huomautuksensa kirjallisesti kahdeksan työpäivän kuluessa.
   Jos arvioinnissa suositellaan irtisanomista tai poikkeuksellisesti koeajan pidentämistä, sopimussuhteisen toimihenkilön välitön esimies toimittaa arvioinnin ja huomautukset sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle välittömästi.
   Sopimussuhteinen toimihenkilö, jonka työsuoritus tai käytös ei ole osoittautunut riittävän hyväksi hänen tullakseen nimitetyksi toimeen, irtisanotaan.
   Lopullinen päätös tehdään tässä kohdassa tarkoitetun arvioinnin sekä niiden tietojen perusteella, joita sopimuksia tekemään valtuutetulla viranomaisella on käytettävissään sopimussuhteisen toimihenkilön menettelystä 2 luvun suhteen.
   4.   Irtisanotulle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan korvauksena kolmannes hänen peruspalkastaan kultakin hänen suorittamaltaan koeajan kuukaudelta.
   108 artikla
   Sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus voidaan tehdä määräajaksi, jonka pituus voi olla kolmesta kuukaudesta neljään vuoteen. Sopimus voidaan uusia vain kerran enintään viiden vuoden määräajaksi. Ensimmäinen sopimus ja ensimmäinen uusiminen on tehtävä yhteensä vähintään kuudeksi kuukaudeksi tehtäväryhmässä I tai vähintään yhdeksäksi kuukaudeksi muissa tehtäväryhmissä.
   109 artikla
   1.   Sopimussuhteisia toimihenkilöitä voidaan palkata vain:

               a)

               palkkaluokkiin 13, 14 ja 16 tehtäväryhmän IV osalta;

               b)

               palkkaluokkiin 8, 9 ja 10 tehtäväryhmän III osalta;

               c)

               palkkaluokkiin 4 ja 5 tehtäväryhmän II osalta;

               d)

               palkkaluokkaan 1 tehtäväryhmän I osalta.

         Sopimussuhteisten toimihenkilöiden luokittelu kuhunkin tehtäväryhmään perustuu asianomaisten pätevyyteen ja työkokemukseen. Viraston erityistarpeiden huomioon ottamiseksi voidaan myös ottaa huomioon Euroopan unionissa vallitsevat työmarkkinaolosuhteet. Palvelukseen otettu sopimussuhteinen toimihenkilö luokitellaan palkkaluokkansa ensimmäiselle palkkatasolle.
   2.   Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy toiseen toimeen saman tehtäväryhmän sisällä, häntä ei voida luokitella alempaan palkkaluokkaan tai alemmalle palkkatasolle kuin aiempaa toimea varten on vahvistettu.
   Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy ylempään tehtäväryhmään, hänet luokitellaan sellaiseen palkkaluokkaan ja sellaiselle palkkatasolle, jossa hän saa vähintään aiemman sopimuksen mukaisesti saamansa palkan suuruista palkkaa.
   110 artikla
   1.   Edellä olevaa 41 artiklan ensimmäistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin vähintään vuodeksi palkattuihin sopimussuhteisiin toimihenkilöihin.
   2.   Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa tietyllä palkkatasolla, siirretään ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle palkkatasolle.
   3.   Sopimussuhteisen toimihenkilön osalta päätöksen siirtämisestä samassa tehtäväryhmässä ylempään palkkaluokkaan tekee virasto. Se tapahtuu luokittelemalla sopimussuhteinen toimihenkilö ylemmän palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Ylennys voidaan suorittaa ainoastaan valitsemalla ylennettävät niiden sopimussuhteisten toimihenkilöiden joukosta, jotka on otettu palvelukseen vähintään kolmeksi vuodeksi ja jotka ovat palvelleet vähintään kaksi vuotta palkkaluokassaan, kyseisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden, jotka voidaan luokitella ylempään palkkaluokkaan, ansioiden vertailun sekä heistä laadittujen arviointien perusteella. Ansioita verratessaan sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ottaa erityisesti huomioon väliaikaisista toimihenkilöistä tehdyt arvioinnit, väliaikaisten toimihenkilöiden tehtäviensä hoitamisessa käyttämät muut kielet kuin ne, joiden perusteellinen taito on osoitettu 105 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti, sekä soveltuvin osin väliaikaisten toimihenkilöiden hoitamien tehtävien tason.
   4.   Sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan siirtää ylempään tehtäväryhmään vain yleisen valintamenettelyn kautta.

      4 LUKU

         Työehdot

   111 artikla
   Sovelletaan 42–58 artiklaa soveltuvin osin.
   Tehtäväryhmään IV kuuluvien sopimussuhteisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit eivät anna oikeutta korvaukseen tai palkkaan.
   Tehtäväryhmiin I, II ja III kuuluvien sopimussuhteisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit oikeuttavat liitteessä III säädetyin edellytyksin korvaavaan vapaaseen tai palkkaan, jos yksikön tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista myöntää korvaavaa vapaata sitä kuukautta seuraavien kahden kuukauden kuluessa, jonka aikana ylityötunnit on tehty.

      5 LUKU

         Palkka ja kulukorvaukset

   112 artikla
   Sovelletaan 59–67 artiklaa soveltuvin osin, jollei 113 ja 114 artiklassa säädetyistä muutoksista muuta johdu.
   113 artikla
   Peruspalkka-asteikko määräytyy saman asteikon mukaan kuin se, mikä on määritelty EU:n muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 93 artiklassa.
   114 artikla
   Poiketen siitä, mitä 64 artiklan 3 kohdassa säädetään, kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:

               —

               845,37 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään; ja

               —

               501,20 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

      6 LUKU

      A jakso

         Sosiaaliturva

   115 artikla
   Sovelletaan 68–70 artiklaa soveltuvin osin. Edellä olevan 68 artiklan 4 ja 5 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka on ollut viraston palveluksessa 63 ikävuoteen asti, jollei hänen palvelussuhteensa sopimussuhteisena toimihenkilönä ole jatkunut yli kolmea vuotta.
   116 artikla
   1.   Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja

               a)

               joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,

               b)

               jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,

               c)

               joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta,

               d)

               jonka asuinpaikka on jossakin jäsenvaltiossa,

         maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta jäljempänä määriteltävin edellytyksin.
   Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.
   2.   Työttömyyskorvausta saadakseen entisen sopimussuhteisen toimihenkilön on

               a)

               ilmoittauduttava työnhakijaksi sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on:

               b)

               täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle;

               c)

               toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet.

         Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa tarkoitettuja kansallisia velvollisuuksia ei olisi täytetty sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.
   Johtokunta vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.
   3.   Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen sopimussuhteinen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:

               a)

               60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,

               b)

               45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen,

               c)

               30 prosenttia peruspalkasta kahdennestakymmenennestäviidennestä kuukaudesta kolmanteenkymmenenteenkuudenteen kuukauteen.

         Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 1 010,92 euroa eivätkä yli 2 021,83 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan edellä määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EU:n henkilöstösääntöjen 65 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti samalla tavalla kuin mainittujen henkilöstösääntöjen 66 artiklassa olevia taulukkopalkkoja.
   4.   Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 36 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.
   5.   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EU:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella liitteessä IV olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.
   Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa; nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.
   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on soveltuvin osin sovellettavan 68 artiklan mukaisesti oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.
   6.   Työttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroina erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.
   7.   Kukin sopimussuhteinen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 919,02 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EU:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä tai muita korjauskertoimia. Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa EU:n muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon. Neuvosto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston sopimussuhteisten toimihenkilöiden työttömyysriskin perusteella.
   8.   Työttömäksi jääneelle entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 sääntöjä.
   9.   Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.
   10.   Yksityiskohtaisia järjestelyjä, jotka on hyväksytty 71 artiklan 10 kohdan nojalla, sovelletaan tähän artiklaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan säännösten soveltamista.
   117 artikla
   Sovelletaan 72 ja 73 artiklaa soveltuvin osin.
   118 artikla
   Sopimussuhteiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun sopimussuhteinen toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden tai vamman tai palvelussuhteen aikana tapahtuneen tapaturman vuoksi ja kun hän voi osoittaa, ettei kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

      B jakso

         Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus

   119 artikla
   Sopimussuhteinen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.
   Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen perusteella.
   120 artikla
   Jos ennen sopimussuhteisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.
   Sopimussuhteinen toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen 76 artiklassa säädetylle työkyvyttömyyslautakunnalle.
   121 artikla
   1.   Sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.
   Jos työkyvyttömyyskorvausta saava sopimussuhteinen toimihenkilö saavuttaa eläkeiän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Erorahan määrä vahvistetaan sitä palkkaluokkaa ja -tasoa koskevan luokituksen mukaisen palkan perusteella, joka sopimussuhteisella toimihenkilöllä oli työkyvyttömäksi tullessaan.
   2.   Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.
   3.   Kun sopimussuhteisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai niiden hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että toimihenkilö on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan entisen työnantajan talousarviosta.
   4.   Jos työkyvyttömyys on sopimussuhteisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 129 artiklassa tarkoitetun erorahan.
   5.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on oikeus 60 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin; kotitalouslisä lasketaan liitteen IV mukaisesti kyseisen etuuden saajan korvauksen perusteella.
   122 artikla
   1.   Työkyvyttömyyden määrittelee 76 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.
   2.   Oikeus työkyvyttömyyskorvaukseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona sopimussuhteisen toimihenkilön palvelusaika päättyy soveltuvin osin sovellettavien 96 ja 97 artiklan mukaisesti.
   3.   Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, sopimussuhteisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.
   Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 96 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Myös 129 artiklaa sovelletaan.
   123 artikla
   1.   Liitteessä V olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen sopimussuhteisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 124–127 artiklassa säädetyin edellytyksin.
   2.   Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee, liitteessä V olevassa 3 luvussa määritellyt kuolleen toimihenkilön oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä mainitussa liitteessä säädetyin edellytyksin.
   3.   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö tai entinen sopimussuhteinen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.
   124 artikla
   Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus on sattunut, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 60 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.
   125 artikla
   Sopimussuhteisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä V olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta eikä pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka.
   Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä IV säädetyin edellytyksin oikeus 60 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 60 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
   126 artikla
   1.   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö taikka työkyvyttömyyskorvausta saava entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, asianomaisen huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen soveltuvin osin sovellettavan 82 artiklan mukaisesti.
   2.   Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkkeeseen oikeutetun puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.
   3.   Jos työkyvyttömyyskorvausta saava sopimussuhteinen toimihenkilö taikka entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee ilman että tämän artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, sovelletaan 82 artiklan kolmannen kohdan säännöksiä soveltuvin osin.
   4.   Jos kyseessä on liitteessä IV olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lapseneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena. Oikeus eläkkeeseen päättyy kuitenkin, jos kolmas osapuoli on elatusvelvollinen sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
   5.   Lapseneläkettä ei makseta, jos luonnollinen vanhempi, jonka sijaan ottovanhempi on tullut, kuolee.
   6.   Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä IV olevan 3 artiklan mukaisesti.
   127 artikla
   Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä V olevassa 3 luvussa säädetyllä tavalla.
   128 artikla
   Sovelletaan 84 ja 85 artiklaa soveltuvin osin.

      C jakso

         Eroraha

   129 artikla
   Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä V olevan 1 artiklan mukaisesti.
   130 artikla
   1.   Kun sopimussuhteinen toimihenkilö on käyttänyt 132 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.
   2.   Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa takaisin nämä määrät lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 88 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

      D jakso

         Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus

   131 artikla
   Sovelletaan 89 ja 90 artiklaa soveltuvin osin.
   132 artikla
   Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien sekä työttömyys-, työkyvyttömyys-, henki- ja sairausvakuutuksen perustamiseksi tai ylläpitämiseksi maassa, jossa hän on ollut viimeksi näiden järjestelmien kattamana. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka kyseinen henkilö ei olisi sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti. Näiden suoritusten aikana sopimussuhteinen henkilöstö ei voi saada etuja viraston sairausvakuutusjärjestelmästä. Lisäksi näitä suorituksia vastaavalta ajalta sopimussuhteiseen henkilöstöön kuuluva ei ole viraston henki- ja tapaturmavakuutusjärjestelmien turvaama eikä hänelle kerry viraston työttömyysvakuutus- tai eläkevakuutusjärjestelmien mukaisia etuuksia.
   Todellinen ajanjakso, jolta näitä maksuja suoritetaan sopimussuhteiselle toimihenkilölle, ei voi ylittää kuutta kuukautta.
   Virasto voi kuitenkin päättää tämän ajanjakson pidentämisestä yhteen vuoteen. Maksut maksetaan viraston talousarviosta. Maksut eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi eivät voi ylittää 90 artiklassa säädetyn prosenttiluvun kaksinkertaista määrää.

      E jakso

         Sopimussuhteisten toimihenkilöiden eläkkeen laskeminen

   133 artikla
   Työkyvyttömyys- ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä V olevissa 19–23 artiklassa.

      F jakso

         Etuuksien maksaminen

   134 artikla
   1.   Sovelletaan 84 ja 85 artiklaa sekä liitteessä V olevaa 29 artiklaa soveltuvin osin.
   2.   Määrät, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet ovat maksettavissa, vähennetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavista tämän etuuden määristä. Vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.

      G jakso

         Viraston sijaantulo

   135 artikla
   Sovelletaan 94 artiklan säännöksiä soveltuvin osin viraston hyväksi.

      7 LUKU

         Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen

   136 artikla
   Sovelletaan 95 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.

      8 LUKU

         Palvelussuhteen päättyminen

   137 artikla
   Sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovelletaan soveltuvin osin 96–100 artiklaa.
   Sopimussuhteista toimihenkilöä koskevassa kurinpitomenettelyssä 143 artiklassa tarkoitettua kurinpitolautakuntaa täydennetään kahdella jäsenellä, jotka edustavat samaa tehtäväryhmää ja palkkaluokkaa kuin kyseinen sopimussuhteinen toimihenkilö. Nämä kaksi jäsentä nimitetään sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen ja henkilöstökomitean sopiman tapauskohtaisen menettelyn mukaisesti.
   IV OSASTO

      HENKILÖSTÖN EDUSTUS

   138 artikla
   1.   Perustetaan henkilöstökomitea johtokunnan vahvistamien menettelyjen mukaisesti.
   2.   Henkilöstökomitea edustaa henkilöstön etua virastossa ja huolehtii jatkuvasta yhteydenpidosta viraston ja sen henkilöstön välillä. Se pyrkii edistämään yksiköiden toimintaa antamalla henkilöstölle mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä.
   Komitea saattaa viraston toimivaltaisten elinten tietoon kaikki näiden henkilöstösääntöjen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät yleiset ongelmat. Sitä voidaan kuulla tällaisista ongelmista.
   Henkilöstökomitea toimittaa viraston toimivaltaisille elimille ehdotukset, jotka koskevat yksiköiden organisaatiota ja toimintaa tai joilla pyritään parantamaan henkilöstön työoloja tai elinoloja yleensä.
   Henkilöstökomitea osallistuu viraston henkilöstöään varten perustamien sosiaalisten elinten hallintoon ja valvontaan. Komitea voi viraston suostumuksella tarjota tämäntyyppisiä palveluja.
   V OSASTO

      KURINPITOMENETTELY

      A jakso

         Yleiset säännökset

   139 artikla
   1.   Toimihenkilölle tai entiselle toimihenkilölle, joka tahallisesti tai huolimattomuuttaan laiminlyö näiden henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä kurinpitoseuraamus.
   2.   Kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut.
   140 artikla
   1.   Kun viraston sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi toimihenkilön tai entisen toimihenkilön mahdollinen osallisuus tutkittavana olevaan asiaan, hänelle on ilmoitettava asiasta, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle. Missään tapauksessa ei tutkimuksen päättymisen jälkeen saa tehdä päätelmiä, joissa mainittaisiin toimihenkilön nimi, ennen kuin hänelle on annettu mahdollisuus antaa lausuntonsa kaikista häntä itseään koskevista seikoista. Päätelmissä on viitattava tähän lausuntoon.
   2.   Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa ja kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista, velvollisuutta pyytää lausuntoa toimihenkilöltä voidaan lykätä sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen suostumuksella. Näissä tapauksissa minkäänlaista kurinpitomenettelyä ei voida aloittaa ennen kuin toimihenkilö on voinut antaa lausuntonsa.
   3.   Jos syytösten kohteena olevaa toimihenkilöä vastaan ei sisäisen tutkimuksen perusteella voida käynnistää kurinpitomenettelyä, kyseinen tutkimus päätetään ilman seurauksia sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä, ja tämä ilmoittaa asiasta toimihenkilölle kirjallisesti. Toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.
   4.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ilmoittaa kyseiselle henkilölle tutkimuksen päättymisestä ja toimittaa hänelle tutkimusraportin päätelmät ja hänen pyynnöstään kaikki muut asiakirjat, jotka koskevat suoranaisesti häntä vastaan esitettyjä syytöksiä, jollei kolmansien osapuolten oikeutettujen etujen suojasta muuta johdu.
   141 artikla
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tutkimusraportin perusteella, toimitettuaan asianomaiselle toimihenkilölle kaiken näytön asiassa ja kuultuaan toimihenkilöä:

               a)

               päättää, että asianomaista toimihenkilöä vastaan ei voida käynnistää kurinpitomenettelyä, missä tapauksessa toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti;

               b)

               päättää siinäkin tapauksessa, että velvollisuudet on tai on ilmeisesti jätetty täyttämättä, ettei kurinpitoseuraamuksia sovelleta, ja antaa toimihenkilölle tarvittaessa huomautuksen; tai

               c)

               kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä 139 artiklan mukaisesti

                           i)

                           päättää aloittaa tämän osaston D jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn, tai

                           ii)

                           päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa.

         142 artikla
   Jos toimihenkilöä ei voida tämän osaston säännösten mukaisesti kuulla objektiivisista syistä johtuen, häntä voidaan pyytää esittämään huomautuksensa kirjallisesti tai valtuuttamaan valitsemansa henkilö edustamaan itseään.

      B jakso

         Kurinpitolautakunta

   143 artikla
   1.   Virastoon perustetaan kurinpitolautakunta. Kurinpitolautakunnassa on vähintään yksi Euroopan unionin neuvoston henkilöstöstä valittu jäsen, joka voi toimia puheenjohtajana.
   2.   Kurinpitolautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja neljä varsinaista jäsentä, jotka voidaan korvata varajäsenillä, joista ainakin yhden on kuuluttava samaan tehtäväryhmään kuin kurinpitomenettelyn alainen toimihenkilö.
   144 artikla
   1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ja 138 artiklassa tarkoitettu henkilöstökomitea nimittävät kumpikin samanaikaisesti kaksi varsinaista jäsentä ja kaksi varajäsentä.
   2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
   3.   Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi.
   Virasto voi kuitenkin nimittää jäsenet ja varajäsenet lyhyemmäksi ajaksi, kuitenkin vähintään vuodeksi.
   4.   Asianomainen toimihenkilö saa viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Virasto saa myös jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen.
   Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa pyytää, että heidät vapautetaan tehtävästä perustellusta syystä, ja eturistiriitatilanteessa heidän on luovuttava jäsenyydestään.
   145 artikla
   Kurinpitolautakuntaa avustaa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen nimeämä sihteeri.
   146 artikla
   1.   Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina.
   2.   Kurinpitolautakunnan asioiden käsittely ja menettelyt ovat salaisia.

      C jakso

         Kurinpitoseuraamukset

   147 artikla
   1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi soveltaa jotakin seuraavista seuraamuksista:

               a)

               kirjallinen huomautus,

               b)

               varoitus,

               c)

               palkkatason nousun keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi,

               d)

               palkkatason alentaminen,

               e)

               palkkaluokan väliaikainen alentaminen vähintään 15 päivän ja enintään yhden vuoden ajaksi,

               f)

               palkkaluokan alentaminen saman tehtäväryhmän sisällä,

               g)

               siirtäminen alempaan tehtäväryhmään joko samaan tai alempaan palkkaluokkaan,

               h)

               viraltapano ja tarvittaessa työkyvyttömyyskorvauksen osan pidättäminen tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Tällaisessa alentamistapauksessa entisen toimihenkilön tulot eivät voi olla pienemmät kuin ensimmäisen palkkaluokan ensimmäisellä palkkatasolla olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.

         2.   Kun toimihenkilö saa työkyvyttömyyskorvausta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää pidättää osan työkyvyttömyyskorvauksesta tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavana oleviin henkilöihin. Kyseisen toimihenkilön tulot eivät kuitenkaan voi olla pienemmät kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.
   3.   Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.
   148 artikla
   Kurinpitoseuraamusten ankaruuden on oltava suhteessa tehdyn virheen vakavuuteen. Virheen vakavuutta määriteltäessä ja kurinpitoseuraamuksesta päätettäessä on otettava erityisesti huomioon:

               a)

               virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui,

               b)

               viraston luotettavuudelle, maineelle ja eduille rikkomuksesta koituneen haitan suuruus,

               c)

               missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä,

               d)

               syyt toimihenkilön tekemään virheeseen,

               e)

               toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä,

               f)

               toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä,

               g)

               toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso,

               h)

               virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen,

               i)

               toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana.

      D jakso

         Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä

   149 artikla
   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tehdä kirjallista huomautusta tai varoitusta koskevan päätöksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Asianomaista toimihenkilöä on kuultava ennen kuin sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää seuraamuksen määräämisestä.

      E jakso

         Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa

   150 artikla
   1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi teot, joista valitetaan, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne on suoritettu, sekä raskauttavat tai lieventävät asianhaarat.
   2.   Kertomus toimitetaan asianomaiselle toimihenkilölle ja kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka antaa sen tiedoksi kurinpitolautakunnan jäsenille.
   151 artikla
   1.   Kun toimihenkilö on saanut tämän kertomuksen, hänellä on oikeus nähdä itseään koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä, myös vastuusta vapauttamista tukevista, asiakirjoista.
   2.   Toimihenkilöllä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään 15 päivän ajan sen jälkeen, kun kurinpitomenettelyn käynnistävä kertomus on annettu hänelle tiedoksi.
   3.   Toimihenkilö voi valita avustajakseen haluamansa henkilön.
   152 artikla
   1.   Jos toimihenkilö myöntää kurinpitolautakunnan puheenjohtajan läsnä ollessa syyllistyneensä virheelliseen tekoon ja hyväksyy varauksitta 149 artiklassa tarkoitetun kertomuksen, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi peruuttaa asian käsittelyn kurinpitolautakunnassa, jotta virheen laadun ja määrättävän seuraamuksen välistä suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Kun asian käsittely kurinpitolautakunnassa peruutetaan, sen puheenjohtaja antaa lausuntonsa määrättävästä seuraamuksesta.
   2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän menettelyn mukaisesti ja 149 artiklasta poiketen soveltaa jotakin 147 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa säädetyistä seuraamuksista.
   3.   Toimihenkilölle ilmoitetaan tunnustamisen mahdollisista seurauksista ennen kuin hän myöntää tehneensä virheen.
   153 artikla
   Ennen ensimmäistä lautakunnan kokousta puheenjohtaja antaa yhdelle lautakunnan jäsenistä tehtäväksi laatia asiasta yleiskertomuksen, ja hän ilmoittaa tästä muille lautakunnan jäsenille.
   154 artikla
   1.   Kurinpitolautakunta kuulee asianomaista toimihenkilöä. Tällöin hän voi esittää huomautuksensa kirjallisesti tai suullisesti joko henkilökohtaisesti tai valitsemansa edustajan välityksellä. Hän voi kutsua todistajia.
   2.   Kurinpitolautakunnan käsittelyssä virastoa edustaa toimihenkilö, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on määrännyt tähän tehtävään ja jolla on samat oikeudet kuin asianomaisella toimihenkilöllä.
   155 artikla
   1.   Jos lautakunta katsoo, ettei sillä ole riittävän selkeitä tietoja teoista, joista valitetaan, tai olosuhteista, joissa nämä teot on tehty, se määrää aloitettavaksi tutkimuksen, jossa kumpikin osapuoli voi esittää kantansa ja vastata toisen osapuolen kantaan.
   2.   Lautakunnan puheenjohtaja tai joku sen jäsenistä tekee tutkimuksen lautakunnan nimissä. Lautakunta voi tutkinnallisista syistä pyytää, että sille toimitetaan kaikki käsiteltävään asiaan liittyvät asiakirjat. Viraston on täytettävä kaikki tällaiset pyynnöt lautakunnan mahdollisesti vahvistamassa määräajassa. Jos tällainen pyyntö esitetään toimihenkilölle, mahdollinen kieltäytyminen on kirjattava.
   156 artikla
   Kurinpitolautakunnalle esitettyjen asiakirjojen perusteella sekä mahdolliset kirjalliset tai suulliset ilmoitukset ja lautakunnan tekemän tutkimuksen tulokset huomioon ottaen kurinpitolautakunta antaa määräenemmistöllä perustellun lausunnon siitä, ovatko väitetyt teot todella tapahtuneet, ja tarvittaessa siitä, millaisia seuraamuksia ne aiheuttavat. Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat lausunnon. Jokainen kurinpitolautakunnan jäsen voi liittää lausuntoon eriävän mielipiteensä. Lausunto toimitetaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle ja asianomaiselle toimihenkilölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun lautakunta on vastaanottanut sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen kertomuksen, jollei määräaikaa ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi. Jos tutkimus on tehty lautakunnan aloitteesta, määräaika on neljä kuukautta, jollei sitä ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi.
   157 artikla
   1.   Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja osallistuu lautakunnan päätöksentekoon vain kun on kyse menettelytapakysymyksistä tai kun äänet jakautuvat tasan.
   2.   Puheenjohtaja varmistaa, että kurinpitolautakunnan tekemät päätökset pannaan täytäntöön, ja antaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat tiedoksi kullekin lautakunnan jäsenelle.
   158 artikla
   Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista. Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjan, joka sisältää heidän todistajanlausuntonsa.
   159 artikla
   1.   Toimihenkilö vastaa kurinpitomenettelyn aikana itse omista kuluistaan, ja erityisesti hänelle valittujen avustajien tai puolustusasianajajien palkkioista, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin 147 artiklassa säädettyyn seuraamukseen.
   2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin päättää toisin poikkeustapauksissa, joissa toimihenkilön vastattavat kulut olisivat kohtuuttomia.
   160 artikla
   1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksensä toimihenkilöä kuultuaan 147 ja 148 artiklan mukaisesti kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kurinpitolautakunnan lausunnon. Päätös on perusteltava.
   2.   Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää asian käsittelyn määräämättä kurinpidollista seuraamusta, se ilmoittaa päätöksestään kyseiselle toimihenkilölle kirjallisesti ja viivytyksettä. Toimihenkilö voi pyytää päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.

      F jakso

         Tehtävästä pidättäminen

   161 artikla
   1.   Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen syyttää toimihenkilöä vakavasta virheestä, se voi pidättää tämän tehtävästään koska tahansa määräajaksi tai toistaiseksi riippumatta siitä, onko kyse virkavelvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta.
   2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen kuultuaan kyseistä toimihenkilöä, paitsi jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet.
   162 artikla
   1.   Toimihenkilön tehtävästään pidättämistä koskevassa päätöksessä on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävästä pidättämisen aikana vai minkä suuruinen osuus siitä on pidätettävä. Toimihenkilölle maksettava määrä ei kuitenkaan voi missään tapauksessa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.
   2.   Tehtävästä pidätettyä toimihenkilöä koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa tehtävästä pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päätyttyä, toimihenkilö saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu.
   3.   Palkan pidätystä voidaan jatkaa yli 2 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan, jos toimihenkilö on rikosoikeudellisen menettelyn kohteena samoista teoista ja hänet on pidätetty tällaisen menettelyn seurauksena. Tällaisessa tapauksessa toimihenkilölle voidaan maksaa täysi palkka vasta kun toimivaltainen tuomioistuin on päättänyt vapauttaa hänet.
   4.   Tämän artiklan 1 kohdan nojalla pidätetyt summat maksetaan takaisin toimihenkilölle, jos lopullisella päätöksellä määrätty kurinpitoseuraamus ei ole kirjallista huomautusta, varoitusta tai ikälisien kertymisen keskeyttämistä ankarampi tai jos mitään kurinpitoseuraamusta ei ole määrätty; jälkimmäisessä tapauksessa takaisinmaksuun lisätään 88 artiklan mukainen vuosikorko.

      G jakso

         Rinnakkainen syytteeseenpano

   163 artikla
   Jos toimihenkilö asetetaan syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevä tuomioistuin on antanut lopullisen tuomionsa.

      H jakso

         Loppusäännökset

   164 artikla
   Toimihenkilö, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen, voi kolmen vuoden kuluttua kirjallisesta huomautuksesta tai varoituksesta ja kuuden vuoden kuluttua muista seuraamuksista tehdä hakemuksen seuraamuksia koskevien merkintöjen poistamiseksi henkilökansiostaan. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää, suostutaanko hakijan pyyntöön.
   165 artikla
   Jos asiassa saadaan uusia tietoja ja niitä koskevia todisteita, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi aloittaa kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta.
   166 artikla
   Jos toimihenkilöä koskevaa kurinpitomenettelyä ei 160 artiklan 2 kohdan mukaisesti jatketa, hänellä on oikeus pyytää vahingon korjaamista siten, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätös julkistetaan sopivalla tavalla.
   167 artikla
   Johtokunta vahvistaa näiden menettelyjen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.
   VI OSASTO

      MUUTOKSENHAKU

   168 artikla
   1.   Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi pyytää sopimuksia tekemään valtuutettua viranomaista tekemään häntä koskevan päätöksen. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, ja pyynnön tehnyt työntekijä voi tehdä hylkäämisestä valituksen 2 kohdan mukaisesti.
   2.   Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi tehdä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle valituksen hänelle vastaisesta toimenpiteestä, joko kyseisen viranomaisen tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta näissä henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa

               —

               päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä;

               —

               päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan;

               —

               vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.

         Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on annettava asianomaiselle tiedoksi perusteltu päätöksensä neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, johon voi hakea muutosta 170 artiklan mukaisesti.
   169 artikla
   1.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki unionin sekä näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvan henkilön väliset riidat, jotka koskevat sellaisen toimenpiteen laillisuutta, jossa on kyse 168 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta kyseistä henkilöä vastaan kohdistetusta toimenpiteestä. Raha-asioita koskevissa riidoissa unionin tuomioistuimella on täysi harkintavalta.
   2.   Kanne otetaan Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi vain, jos:

               —

               sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle on ennen muutoksen hakemista tehty valitus 168 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja

               —

               tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.

         3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu muutoksenhaku on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:

               —

               päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,

               —

               vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee hiljaista päätöstä, jolla 168 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla hiljaisella päätöksellä mutta ennen kuin muutoksenhaulle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen.

         4.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, se, jota asia koskee, voi toimitettuaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle 168 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen saattaa välittömästi unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi kanteen sillä edellytyksellä, että tähän kanteeseen on liitetty hakemus joko kanteen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämisestä tai välitoimien toteuttamisesta. Tässä tapauksessa pääasian käsittely unionin tuomioistuimessa keskeytetään siihen saakka kun valitus hylätään nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.
   5.   Tässä artiklassa tarkoitetut kanteet tutkitaan ja käsitellään Euroopan unionin tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä tavalla.
   VII OSASTO

      ERITYISNEUVONANTAJAT

   170 artikla
   1.   Erityisneuvonantajan palkka vahvistetaan asianomaisen neuvonantajan ja sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen välisellä suoralla sopimuksella. Erityisneuvonantajan sopimus tehdään enintään kahdeksi vuodeksi kattamaan kyseiselle kaudelle ajoittuvien päivien enimmäismäärä. Sopimus voidaan uusia.
   2.   Kun virasto on aikeissa ottaa palvelukseen erityisneuvonantajan tai uusia hänen sopimuksensa, sen on toimitettava ehdotus johtokunnalle täsmentäen suunniteltu palkka, tehtävänkuvaus, ehdotuksen perustelut ja muut keskeiset seikat.
   Virasto voi tehdä sopimuksen, jollei johtokunta toisin päätä kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot.
   3.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen hyväksyy erityissäännökset tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi.
   171 artikla
   Sovelletaan viraston henkilöstön oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia 1 artiklan 2 kohtaa, 6, 11, 12, 13 ja 14 artiklaa, 18 artiklan ensimmäistä kohtaa, 19 ja 20 artiklaa, 21 artiklan 1 kohtaa, 22, 27 ja 28 artiklaa, 32 artiklan toista kohtaa ja 36 artiklaa sekä muutoksenhakua koskevia 168 ja 169 artiklaa soveltuvin osin.
   172 artikla
   1.   Viraston johtokunta voi päätöksen (YUTP) 2015/1835 9 artiklan 1 kohtaa ja 11 artiklan 3 kohtaa noudattaen tarvittavassa määrin muuttaa näiden henkilöstösääntöjen oikeuksia ja velvollisuuksia (11–35 ja 104 artikla), palvelukseen ottamisen edellytyksiä (37 artikla sen 2 kohdan a alakohtaa lukuun ottamatta, 38–41 artikla ja 105 artikla sen 3 kohdan a alakohtaa lukuun ottamatta, sekä 106–110 artikla), työoloja (42–58 ja 111 artikla), palvelussuhteen päättymistä (96–100 ja 137 artikla) sekä kurinpitomenettelyä (139–167 artikla) koskevia säännöksiä. Nämä muutosehdotukset on toimitettava neuvostolle. Muutokset katsotaan hyväksytyiksi, ellei neuvosto kahden kuukauden kuluessa ja määräenemmistöllä päätä niiden muuttamisesta.
   2.   Näiden henkilöstösääntöjen muita säännöksiä, erityisesti palkkaa, korvauksia ja lisiä sekä sosiaaliturvaetuuksia, koskevat muutokset hyväksyy neuvosto yksimielisesti johtokunnan ehdotuksesta.
   173 artikla
   Kolmen vuoden kuluessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta Euroopan unionin neuvosto tarpeen mukaan arvioi ja muuttaa näitä henkilöstösääntöjä tai tekee päätöksen niiden voimassaolon päättämisestä.
   174 artikla
   Kumotaan päätös 2004/676/EY.
   175 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LAJČÁK

      (1)  EUVL L 266, 13.10.2015, s. 55.

      (2)  Neuvoston päätös 2004/676/EY, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä (EUVL L 310, 7.10.2004, s. 9).

      (3)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta sekä yhteisöjen virkamiehiin tilapäisesti sovellettavien erityisten toimenpiteiden laatimisesta (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1).

      (4)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 8).

      LIITE I

         OSA-AIKATYÖ

      1 artikla
      Toimihenkilön on toimitettava osa-aikatyön tekemistä koskeva hakemuksensa lähimmälle esimiehelleen vähintään kaksi kuukautta ennen toivottua alkamisajankohtaa, asianmukaisesti perusteltuja kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta.
      Lupa voidaan myöntää vähintään kuukauden ja enintään kolmen vuoden pituiseksi ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklassa ja 45 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tapauksia.
      Lupa voidaan uusia samoin edellytyksin. Asianomaisen toimihenkilön on esitettävä luvan uusimista koskeva hakemus vähintään kaksi kuukautta ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Osa-aikatyön on oltava vähintään puolet normaalista työajasta.
      Osa-aikatyö alkaa kuukauden ensimmäisenä päivänä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta.
      2 artikla
      Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Peruuttamisajankohta ei saa olla yli kahta kuukautta toimihenkilön ehdottamaa myöhempi, tai yli neljää kuukautta myöhempi, jos osa-aikatyö on myönnetty yli vuoden pituiseksi ajaksi.
      Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi poikkeuksellisissa tilanteissa ja yksikön edun nimissä peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty, ilmoittamalla siitä toimihenkilölle kaksi kuukautta etukäteen.
      3 artikla
      Toimihenkilöllä on oikeus saada tekemänsä työajan osuutta normaalista työajasta vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jolloin hänellä on lupa tehdä osa-aikatyötä. Tätä prosenttiosuutta ei kuitenkaan sovelleta huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään, kotitalouslisän perusosaan eikä koulutuslisään.
      Sairausvakuutusmaksut lasketaan kokoaikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella. Eläkemaksut lasketaan osa-aikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella. Toimihenkilö voi myös pyytää, että eläkemaksut laskettaisiin kokoaikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella 90 artiklan mukaisesti. Liitteessä V olevan 1 artiklan tarkoituksissa saadut oikeudet lasketaan suhteessa suoritettujen maksujen prosenttiosuuteen.
      Toimihenkilö ei osa-aikatyötä tehdessään saa tehdä ylitöitä eikä harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa kuin 17 artiklan mukaista toimintaa.
      4 artikla
      Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi vahvistaa näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

      LIITE II

         LOMAT

      1 JAKSO

         Vuosiloma

      1 artikla
      Sinä vuonna, jolloin toimihenkilö aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palvelussuhteensa päättyy, hänellä on oikeus kahden arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti; vajaasta palveluskuukaudesta saa lomaa kaksi arkipäivää, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää.
      2 artikla
      Toimihenkilö voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa mukaan ja yksikön tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävä vähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palveluksensa aloittaville toimihenkilöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa lomaa voidaan myöntää jo ennen tämän määräajan päättymistä.
      3 artikla
      Jos toimihenkilö sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetään tämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että tästä esitetään asianmukainen lääkärintodistus.
      4 artikla
      Jos toimihenkilö ei ole pitänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuoden loppua muista kuin yksikön tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta voidaan siirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää.
      Jos toimihenkilö ei ole palvelussuhteensa päättyessä pitänyt koko vuosilomaansa, hänelle maksetaan kustakin pitämättömästä lomapäivästä korvaus, joka on kolmaskymmenesosa hänen kuukausipalkastaan palvelussuhteen päättymishetkellä.
      Jos toimihenkilö on palvelussuhteensa päättyessä pitänyt vuosilomaa enemmän kuin mihin hänellä on sillä hetkellä oikeus, häneltä peritään toisessa kohdassa kuvatulla tavalla laskettu määrä.
      5 artikla
      Jos toimihenkilö kutsutaan takaisin vuosilomaltaan tai jos hänen lomansa peruutetaan yksikön tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutuneet asianmukaisesti perustellut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät.
      2 JAKSO

         Erityisloma

      6 artikla
      Vuosiloman lisäksi toimihenkilölle voidaan myöntää hakemuksesta erityislomaa. Tällaista lomaa myönnetään varsinkin jäljempänä luetelluissa tapauksissa seuraavin rajoituksin:

                  —

                  toimihenkilön avioituminen: neljä päivää;

                  —

                  toimihenkilön muutto: enintään kaksi päivää;

                  —

                  puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää;

                  —

                  puolison kuolema: neljä päivää;

                  —

                  ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää;

                  —

                  ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää;

                  —

                  lapsen avioituminen: kaksi päivää;

                  —

                  lapsen syntymä: 10 päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana;

                  —

                  vammaisen tai vakavasti sairaan lapsen syntymä: 20 päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana;

                  —

                  vaimon kuolema äitiysloman aikana: äitiyslomasta jäljellä olevien päivien lukumäärää vastaava määrä päiviä; jos vaimo ei ole toimihenkilö, äitiysloman jäljellä oleva kesto määritellään soveltamalla 52 artiklan säännöksiä soveltuvin osin;

                  —

                  lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää;

                  —

                  lääkärintodistuksella osoitettu lapsen erittäin vakava sairaus tai enintään 12-vuotiaan lapsen sairaalahoito: enintään viisi päivää;

                  —

                  lapsen kuolema: neljä päivää;

                  —

                  lapseksiottaminen: 20 viikkoa tai vammaisen ottolapsen tapauksessa 24 viikkoa:

                              —

                              Kutakin ottolasta kohden voi saada vain yhden erityisloman, jonka ottovanhemmat voivat jakaa keskenään, jos molemmat ovat toimihenkilöitä. Loma myönnetään ainoastaan, jos toimihenkilön puoliso harjoittaa vähintään puolipäiväistä ansiotoimintaa. Jos puoliso työskentelee muualla kuin unionin toimielimissä ja saa vastaavanlaista lomaa, toimihenkilön oikeuksista vähennetään vastaava määrä päiviä.

                              —

                              Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tarvittaessa myöntää ylimääräistä erityislomaa, jos sen maan kansallinen lainsäädäntö, jossa lapseksiottamismenettely tapahtuu ja joka ei ole se maa, jossa ottolapsen ottava toimihenkilö työskentelee, vaatii jommankumman tai molempien ottovanhempien läsnäoloa.

                              —

                              Toimihenkilölle myönnetään 10 päivän erityisloma, jos hänellä ei ole oikeutta tämän luetelmakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla myönnettävään kokonaiskestoltaan 20 viikon tai 24 viikon pituiseen erityislomaan; tällaisen ylimääräisen erityisloman voi saada ainoastaan yhden kerran kutakin ottolasta kohti.

            Lisäksi virasto voi myöntää opintovapaata ammatillista täydennyskoulutusta varten 30 artiklan mukaisesti vahvistamassaan täydennyskoulutusohjelmassa säädetyin rajoituksin.
      Toimihenkilöille voidaan poikkeustapauksissa myöntää erityislomaa myös sellaisia poikkeuksellisia työtehtäviä varten, jotka menevät toimihenkilön tavanomaisia velvollisuuksia pidemmälle. Tällainen erityisloma on myönnettävä viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen tekemästä toimihenkilön työtehtävien poikkeuksellista luonnetta koskevasta päätöksestä.
      Tätä artiklaa sovellettaessa toimihenkilön avopuoliso rinnastetaan aviopuolisoon, jos liitteessä IV olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan kolme ensimmäistä ehtoa täyttyvät.
      Kun erityisloma myönnetään tämän jakson nojalla, mahdollisten matkapäivien määrä vahvistetaan erityisellä päätöksellä tarvittavat seikat huomioon ottaen.
      3 JAKSO

         Matkapäivät

      7 artikla
      Ulkomaankorvaukseen tai maastamuuttokorvaukseen oikeutetuilla toimihenkilöillä on vuosittain oikeus kahden ja puolen päivän täydentävään lomaan, jotta he voivat käydä kotimaassaan.

      LIITE III

         YLITYÖTUNTIEN KORVAAMINEN VAPAANA TAI RAHALLISELLA KORVAUKSELLA

      1 artikla
      Palkkaluokkien AST 1–4 toimihenkilöillä on 48 artiklassa vahvistetuin rajoituksin oikeus saada tekemistään ylitöistä korvaus vapaana tai palkkana seuraavasti:

                  a)

                  Hän on kustakin ylityötunnista oikeutettu saamaan korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityötunti on kuitenkin tehty klo 22.00–7.00 taikka sunnuntaina tai yleisenä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon yksikön tarpeet ja asianomaisen toimihenkilön toivomukset.

                  b)

                  Jos tätä korvausta ei yksikön tarpeiden vuoksi ole voitu antaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,56 prosenttia peruskuukausipalkasta kultakin ylityötunnilta.

                  c)

                  Jotta ylityötunnista saisi korvauksen tai palkan, sen on täytynyt kestää yli 30 minuuttia.

            2 artikla
      Virkamatkapaikalle matkustamiseen tarvittavaa aikaa ei katsota tässä liitteessä tarkoitetuiksi ylityötunneiksi. Virkamatkapaikalla tehdyistä tavanomaisen työtuntimäärän ylittävistä työtunneista voi saada korvauksen vapaana tai mahdollisesti palkkana sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä.
      3 artikla
      Sen estämättä, mitä 1 ja 2 artiklassa säädetään, tietyt erityisolosuhteissa työskentelevät palkkaluokkien AST 1–4 toimihenkilöiden ryhmät voivat saada ylityötunneista kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrän ja myöntämisedellytykset sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan.

      LIITE IV

         PALKKAA JA KULUJEN KORVAAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

      1 JAKSO

         Perhelisät

      1 artikla
      1.   Vahvistetaan kotitalouslisän määräksi perusosa 171,88 euroa lisättynä 2 prosentilla toimihenkilön peruspalkasta.
      2.   Kotitalouslisään on oikeutettu:

                  a)

                  naimisissa oleva toimihenkilö;

                  b)

                  toimihenkilö, joka on jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan yksi tai useampi lapsi 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä;

                  c)

                  toimihenkilö, joka on rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että:

                              i)

                              pari toimittaa jonkin jäsenvaltion tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen viralliseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina,

                              ii)

                              kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa,

                              iii)

                              osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, vävy tai miniä,

                              iv)

                              pari ei voi solmia laillista avioliittoa jäsenvaltiossa; tätä kohtaa sovellettaessa parilla katsotaan olevan mahdollisuus solmia laillinen avioliitto ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa osapuolet täyttävät kaikki tällaisen parin avioliiton hyväksymiselle jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset;

                  d)

                  erityisellä ja perustellulla päätöksellä, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee todistusvoimaisten asiakirjojen perusteella, toimihenkilö, joka a, b ja c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä täyttämättä tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta.

            3.   Jos toimihenkilön puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, josta saatavat tulot ennen verojen vähentämistä ovat korkeammat kuin palkkaluokan 3 toisella palkkatasolla olevan toimihenkilön vuotuinen peruspalkka kerrottuna sen valtion osalta vahvistetulla korjauskertoimella, jossa puoliso harjoittaa ansiotoimintaansa, kotitalouslisään oikeutettu toimihenkilö ei saa tätä lisää, paitsi jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee asiasta erityisen päätöksen. Lisä maksetaan kuitenkin aina, kun puolisoilla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia.
      4.   Jos viraston palveluksessa olevista puolisoista kumpikin on 1, 2 ja 3 kohdan perusteella oikeutettu kotitalouslisään, lisä maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.
      5.   Jos toimihenkilöllä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakohdan mukaan ja jos kaikki hänen huollettavanaan 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä olevat lapset on annettu toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, kotitalouslisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään. Täysi-ikäisten huollettavana olevien lasten osalta tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän siinä tapauksessa, että he asuvat pääsääntöisesti toisen vanhemman luona.
      Jos toimihenkilön lapset ovat usean eri henkilön huollettavina, kotitalouslisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien lasten lukumäärän mukaan.
      Jos henkilöllä, jolle maksetaan toimihenkilölle kuuluva kotitalouslisä edellä olevien säännösten perusteella, on itsellään oikeus tähän lisään sillä perusteella, että hän on toimihenkilö, hänelle maksetaan ainoastaan se kotitalouslisä, joka on näistä suurempi.
      2 artikla
      1.   Toimihenkilö, jolla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia, saa 2 ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on 375,59 euroa kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta.
      2.   Huollettavana olevana lapsena pidetään toimihenkilön tai hänen puolisonsa avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos toimihenkilö tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan.
      Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty lapseksiottamista koskeva hakemus ja jonka osalta lapseksiottamista koskeva menettely on aloitettu.
      Lapsi, jonka elatusvastuu kuuluu toimihenkilölle alaikäisten suojelua koskevaan jäsenvaltion lainsäädäntöön perustuvan päätöksen nojalla, rinnastetaan huollettavana olevaan lapseen.
      Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää tarkistetaan aina kun palkkatasoa tarkistetaan 60 artiklan mukaisesti.
      3.   Lisä myönnetään

                  a)

                  ilman eri toimenpiteitä jokaisesta alle 18-vuotiaasta lapsesta;

                  b)

                  asianomaisen toimihenkilön perustellusta hakemuksesta jokaisesta 18–26-vuotiaasta lapsesta, joka käy koulua tai opiskelee.

            4.   Poikkeustapauksessa huollettavana olevaan lapseen voidaan rinnastaa todistusvoimaisiin asiakirjoihin perustuvalla sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen henkilö, jonka suhteen toimihenkilöllä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia.
      5.   Jos lapsella on vakava sairaus tai vamma, jonka vuoksi hän ei pysty elättämään itseään, lisän maksamista jatketaan ilman mitään ikärajoitusta sairauden tai vamman koko keston ajan.
      6.   Kustakin tässä artiklassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta maksetaan ainoastaan yksi huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä.
      7.   Kun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi annetaan toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, lisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään.
      3 artikla
      1.   Toimihenkilö saa yleisissä täytäntöönpanosäännöksissä vahvistetuin edellytyksin kustakin tämän liitteen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavanaan olevasta vähintään 5-vuotiaasta lapsesta, joka saa säännöllisesti ja täysipäiväisesti opetusta maksullisessa peruskoulussa tai keskiasteen oppilaitoksessa taikka korkeakoulussa, koulutuslisän, joka on tarkoitettu kattamaan toimihenkilölle koulutuksesta aiheutuvat kulut, kuitenkin enintään 254,83 euroa kuukaudessa. Maksullisen koulun käyntiä koskevaa edellytystä ei kuitenkaan sovelleta koulumatkakulujen korvaamiseen.
      Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana lapsi aloittaa peruskouluasteen oppilaitoksessa, ja päättyy joko sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana lapsi päättää koulu- tai muut opintonsa, tai sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana hän täyttää 26 vuotta, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi.
      Lisä maksetaan enintään kaksinkertaisena ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn enimmäismäärään verrattuna:

                  —

                  toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä joko Eurooppa-koulusta tai oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään ja jota lapsi käy asianmukaisesti perustelluista pakottavista pedagogisista syistä;

                  —

                  toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä sen maan, jonka kansalainen hän on, korkea-asteen oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään, jos lapsi todella opiskelee vähintään 50 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta sijaitsevassa korkea-asteen oppilaitoksessa, ja jos toimihenkilöllä on oikeus maastamuuttokorvaukseen; viimeksi mainittua edellytystä ei vaadita, jos tällaista korkea-asteen oppilaitosta ei ole siinä maassa, jonka kansalainen toimihenkilö on tai jos lapsi opiskelee korkea-asteen oppilaitoksessa jossakin muussa maassa kuin siinä, jossa toimihenkilön asemapaikka sijaitsee;

                  —

                  lisään oikeutetuille, jotka eivät toimi työtehtävissä, samoilla edellytyksillä kuin ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa, ottaen asemapaikan sijasta huomioon asuinpaikan.

            Maksullisen koulun käyntiä koskevaa edellytystä ei sovelleta kolmannen alakohdan mukaisiin maksuihin.
      Jos lapsi, josta toimihenkilölle maksetaan koulutuslisää, annetaan toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, koulutuslisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään. Tässä tapauksessa kolmannessa alakohdassa säädetty vähintään 50 kilometrin välimatka lasketaan sen henkilön asuinpaikasta, jolla on lapsen huoltajuus.
      2.   Kutakin tämän liitteen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua huollettavana olevaa lasta kohti, joka on alle viiden vuoden ikäinen tai joka ei saa vielä säännöllistä ja kokopäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta, tämän lisän määräksi vahvistetaan 91,75 euroa kuukaudessa.
      Tätä määrää tarkistetaan aina kun palkkatasoa tarkistetaan 60 artiklan mukaisesti.
      2 JAKSO

         Ulkomaankorvaus

      4 artikla
      1.   Ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia toimihenkilölle maksettavan peruspalkan, kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä, myönnetään

                  a)

                  toimihenkilölle

                              —

                              joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja

                              —

                              joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ansiotoimintaansa kyseisen valtion Euroopan-puoleisella alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle organisaatiolle suoritetuista palveluksista;

                  b)

                  toimihenkilölle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti kymmenen vuotta kyseisen valtion Euroopan-puoleisen alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa.

            Ulkomaankorvaus on vähintään 509,43 euroa kuukaudessa.
      2.   Toimihenkilöllä, joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka ei täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, on oikeus maastamuuttokorvaukseen, jonka määrä on neljäsosa ulkomaankorvauksesta.
      3.   Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa toimihenkilö, joka on avioliiton kautta saanut automaattisesti ja ilman mahdollisuutta kieltäytyä siitä sen valtion kansalaisuuden, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, rinnastetaan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun toimihenkilöön.
      3 JAKSO

         Kulukorvaukset

      A.   ASETTAUTUMISKORVAUS
      5 artikla
      1.   Vakinaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa, että hänen on ollut vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen 23 artiklan mukaiset vaatimukset, on oikeus asettautumiskorvaukseen, joka on kotitalouslisään oikeutetun toimihenkilön osalta kahden kuukauden peruspalkan suuruinen ja sellaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään, yhden kuukauden peruspalkan suuruinen.
      Kun molemmilla toimihenkilöinä olevilla puolisoilla on oikeus asettautumiskorvaukseen, se maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.
      Asettautumiskorvaukseen sovelletaan toimihenkilön asemapaikalle vahvistettua korjauskerrointa.
      2.   Samansuuruinen asettautumiskorvaus maksetaan uuden asemapaikan osoittamisen yhteydessä toimihenkilölle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaansa täyttääkseen 23 artiklan mukaiset velvoitteet.
      3.   Asettautumiskorvaus lasketaan sen siviilisäädyn ja palkan mukaan, joka toimihenkilöllä on joko vakinaistamispäivänä tai päivänä, jolloin uusi asemapaikka osoitetaan.
      Asettautumiskorvaus maksetaan esitettäessä todisteet siitä, että toimihenkilö ja, jos toimihenkilöllä on oikeus kotitalouslisään, myös hänen perheensä, on asettautunut asemapaikkaan.
      4.   Jos toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään, ei asettaudu asemapaikkaansa perheensä kanssa, hän saa ainoastaan puolet siitä korvauksesta, johon hänellä muuten olisi oikeus; toinen puoli maksetaan, kun hänen perheensä asettautuu asemapaikkaan, jos se tapahtuu 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Jos asettautumista ei tapahdu ja jos toimihenkilö siirretään paikkaan, jossa hänen perheensä asuu, se ei anna hänelle oikeutta asettautumiskorvaukseen.
      5.   Kun vakinainen toimihenkilö, joka on saanut asettautumiskorvauksen, irtisanoutuu viraston palveluksesta omasta tahdostaan ennen kuin hänen palvelukseen tulostaan on kulunut kaksi vuotta, hänen on palveluksesta lähtiessään palautettava saamastaan korvauksesta osa, joka lasketaan sen mukaan, paljonko kahden vuoden jaksosta on jäljellä.
      6.   Toimihenkilön, joka saa asettautumiskorvauksen, on ilmoitettava muualta saamansa samanluontoiset korvaukset ja nämä korvaukset vähennetään tässä artiklassa säädetyistä korvauksista.
      B.   UUDELLEENASETTAUTUMISKORVAUS
      6 artikla
      1.   Vakinaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa vaihtaneensa asuinpaikkaa, on palvelussuhteensa päättyessä oikeus uudelleenasettautumiskorvaukseen, joka on kotitalouslisään oikeutetun toimihenkilön osalta kahden kuukauden peruspalkan suuruinen ja sellaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään, kuukauden peruspalkan suuruinen, jos hän on ollut palveluksessa neljä vuotta eikä saa samanluontoista korvausta uudessa työssään. Kun molemmilla toimihenkilöinä olevilla puolisoilla on oikeus uudelleenasettautumiskorvaukseen, se maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.
      Tämän ajanjakson laskemisessa otetaan huomioon vuodet, jolloin asianomainen henkilö on toiminut työtehtävissä, ollut virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten sekä ollut vanhempainlomalla tai perhelomalla.
      Uudelleenasettautumiskorvaukseen sovelletaan toimihenkilön viimeiselle asemapaikalle vahvistettua korjauskerrointa.
      2.   Jos vakinainen toimihenkilö kuolee, uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan eloon jääneelle puolisolle, tai jos tällaista henkilöä ei ole, 2 artiklassa tarkoitetuille huollettavana oleville henkilöille, vaikka tämän artiklan 1 kohdassa säädetty palvelusaikaa koskeva edellytys ei täyttyisikään.
      3.   Uudelleenasettautumiskorvaus lasketaan sen siviilisäädyn ja palkan mukaan, joka toimihenkilöllä on palvelussuhteen lopullisesti päättyessä.
      4.   Uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan esitettäessä todisteet siitä, että toimihenkilö ja hänen perheensä ovat asettautuneet uudelleen vähintään 70 kilometrin päähän asemapaikasta, tai jos toimihenkilö on kuollut, että hänen perheensä on asettautunut uudelleen vähintään saman etäisyyden päähän.
      Toimihenkilön tai edesmenneen toimihenkilön perheen uudelleenasettautumisen on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa palvelussuhteen päättymisestä.
      Oikeudenomistajat eivät menetä tätä oikeutta tämän määräajan umpeutumisen vuoksi, jos he voivat todistaa, etteivät olleet tietoisia edeltävistä säännöksistä.
      C.   MATKAKULUT
      7 artikla
      1.   Toimihenkilöllä on oikeus saada matkakuluja vastaava kiinteämääräinen korvaus sekä omalta osaltaan että puolisonsa ja talouteensa kuuluvien huollettavana olevien henkilöiden osalta

                  a)

                  palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan;

                  b)

                  palvelussuhteen päättyessä lopullisesti 96 artiklan mukaisesti asemapaikalta tämän artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle;

                  c)

                  kaikkien siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu.

            Jos toimihenkilö kuolee, eloon jääneellä puolisolla ja huollettavana olevilla henkilöillä on oikeus saada kiinteämääräinen korvaus samoin edellytyksin.
      Lasten, jotka ovat koko kalenterivuoden ajan alle kaksivuotiaita, matkakuluja ei korvata.
      2.   Kiinteämääräinen korvaus suoritetaan 1 kohdassa tarkoitettujen paikkakuntien välisen maantieteellisen etäisyyden mukaan laskettavan kilometrikorvauksen perusteella.
      Kilometrikorvaus on:

                  —

                  0 euroa kilometriltä matkaosuudelta 0–200 km

                  —

                  0,1895 euroa kilometriltä matkaosuudelta 201–1 000 km

                  —

                  0,3158 euroa kilometriltä matkaosuudelta 1 001–2 000 km

                  —

                  0,1895 euroa kilometriltä matkaosuudelta 2 001–3 000 km

                  —

                  0,0631 euroa kilometriltä matkaosuudelta 3 001–4 000 km

                  —

                  0,0305 euroa kilometriltä matkaosuudelta 4 001–10 000 km

                  —

                  0 euroa kilometriltä 10 000 kilometrin ylittävältä matkaosuudelta.

            Edellä oleviin kilometrikorvauksiin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti:

                  —

                  94,74 euroa, jos 1 kohdassa tarkoitettujen paikkakuntien välinen maantieteellinen etäisyys on 600–1 200 kilometriä,

                  —

                  189,46 euroa, jos 1 kohdassa tarkoitettujen paikkakuntien välinen maantieteellinen etäisyys on yli 1 200 kilometriä.

            Edellä olevia kilometrikorvauksia ja kiinteämääräisiä korvauksia päivitetään vuosittain palkkojen vuosittaista mukautusta vastaavasti.
      Toimihenkilön lähtöpaikkakunta määritetään hänen tullessaan palvelukseen ottaen periaatteessa huomioon hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai nimenomaisesta ja perustellusta pyynnöstä se paikkakunta, johon hänellä on luontaiset siteet. Tätä määritystä voidaan myöhemmin tarkistaa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä päätöksellä sinä aikana, jolloin toimihenkilö on palveluksessa, tai hänen lähtiessään palveluksesta. Asianomaisen ollessa palveluksessa tämä päätös voidaan tehdä ainoastaan poikkeuksellisesti ja sen jälkeen kun kyseinen henkilö on esittänyt asianmukaiset todisteet hakemuksensa perusteeksi. Muuttamisella ei kuitenkaan voida hyväksyä paikkakunnaksi, johon toimihenkilöllä on luontaiset siteet, jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II mainittujen maiden ja alueiden taikka Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella sijaitsevaa paikkakuntaa.
      8 artikla
      1.   Toimihenkilöllä, joka on oikeutettu ulkomaankorvaukseen tai maastamuuttokorvaukseen, on oikeus saada kalenterivuosittain 2 kohdassa säädetyin rajoituksin omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavanaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista asemapaikasta 7 artiklan mukaisesti määritetylle lähtöpaikkakunnalle.
      Jos molemmat puolisot ovat viraston toimihenkilöitä, kummallakin on oikeus saada omalta ja huollettavinaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista edellä olevien säännösten mukaisesti; kukin huollettavana oleva henkilö oikeuttaa ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien lasten osalta tämä korvaus määritetään puolisoiden hakemuksesta jommankumman puolison lähtöpaikkakunnan perusteella.
      Jos toimihenkilö avioituu keskellä vuotta ja on sen jälkeen oikeutettu kotitalouslisään, puolison osalta korvattavat matkakulut lasketaan sen jakson mukaan, joka alkaa avioitumispäivästä ja päättyy avioitumisvuoden lopussa.
      Mahdolliset laskentaperusteiden muutokset, jotka aiheutuvat kyseisten korvausten maksamisen jälkeen tapahtuneesta perhesuhteiden muutoksesta, eivät velvoita toimihenkilöä maksamaan korvausta takaisin.
      Lasten, jotka ovat koko kalenterivuoden ajan alle kaksivuotiaita, matkakuluja ei korvata.
      2.   Kiinteämääräinen korvaus suoritetaan toimihenkilön asemapaikan ja hänen lähtöpaikkakuntansa välisen maantieteellisen etäisyyden mukaan laskettavan kilometrikorvauksen perusteella.
      Jos 7 artiklan mukaisesti määritetty lähtöpaikkakunta sijaitsee jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II mainittujen maiden ja alueiden ja Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella, kiinteämääräinen korvaus suoritetaan toimihenkilön asemapaikan ja sen jäsenvaltion pääkaupungin, jonka kansalainen hän on, välisen maantieteellisen etäisyyden mukaan laskettavan kilometrikorvauksen perusteella. Toimihenkilö, jonka lähtöpaikkakunta sijaitsee jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella sekä unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II mainittujen maiden ja alueiden ja Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella, ja joka ei ole minkään jäsenvaltion kansalainen, ei ole oikeutettu kiinteämääräiseen korvaukseen.
      Kilometrikorvaus on:

                  —

                  0 euroa kilometriltä matkaosuudelta 0–200 km

                  —

                  0,3820 euroa kilometriltä matkaosuudelta 201–1 000 km

                  —

                  0,6367 euroa kilometriltä matkaosuudelta 1 001–2 000 km

                  —

                  0,3820 euroa kilometriltä matkaosuudelta 2 001–3 000 km

                  —

                  0,1272 euroa kilometriltä matkaosuudelta 3 001–4 000 km

                  —

                  0,0614 euroa kilometriltä matkaosuudelta 4 001–10 000 km

                  —

                  0 euroa kilometriltä 10 000 kilometrin ylittävältä matkaosuudelta.

            Edellä oleviin kilometrikorvauksiin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti:

                  —

                  191,00 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725–1 450 kilometriä,

                  —

                  381,96 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä.

            Edellä olevia kilometrikorvauksia ja kiinteämääräisiä korvauksia päivitetään vuosittain palkkojen vuosittaista mukautusta vastaavasti.
      3.   Kun toimihenkilö on ollut kalenterivuoden aikana Euroopan unionin toimielimen palveluksessa alle yhdeksän kuukautta siksi, että hänen palvelussuhteensa on päättynyt muusta syystä kuin kuoleman takia tai siksi, että hän on ollut kyseisen vuoden aikana virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, hänellä on oikeus ainoastaan osaan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetusta kiinteämääräisestä korvauksesta; korvauksen määrä lasketaan sen ajanjakson mukaan, jonka aikana toimihenkilö on toiminut työtehtävissä.
      4.   Edellä olevia 1–3 kohtaa sovelletaan toimihenkilöihin, joiden asemapaikka sijaitsee jäsenvaltioiden alueella. Toimihenkilöllä, jonka asemapaikka sijaitsee jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, on oikeus omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavinaan olevien henkilöiden osalta, saada kalenterivuosittain kiinteämääräinen korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalleen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalle. Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut huollettavina olevat henkilöt eivät asu toimihenkilön kanssa tämän asemapaikassa, heillä on kuitenkin oikeus saada kalenterivuosittain korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan.
      Kiinteämääräinen korvaus perustuu turistiluokan lentomatkan kustannuksiin.
      D.   MUUTTOKULUT
      9 artikla
      1.   Toimihenkilö, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen 23 artiklan velvoitteet palvelukseentulon yhteydessä tai palveluksessa olon aikana asemapaikan vaihdon yhteydessä ja joka ei ole saanut muualta korvausta samoista kuluista, on kustannusten enimmäismäärien asettamissa rajoissa oikeutettu korvauksiin henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvista kuluista, mukaan luettuina vakuutukset tavanomaisten riskien (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) varalta.
      Kustannusten enimmäismäärissä otetaan huomioon toimihenkilön perhetilanne muuttohetkellä sekä muuton ja siihen liittyvän vakuutuksen keskimääräiset kustannukset.
      Kunkin toimielimen sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä tämän kohdan soveltamiseksi.
      2.   Palvelussuhteen päättyessä tai toimihenkilön kuollessa korvataan muuttokulut asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle 1 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa. Jos kuollut toimihenkilö oli naimaton, nämä kulut korvataan oikeudenomistajille.
      3.   Vakinaisen toimihenkilön muuton on tapahduttava vuoden kuluessa koeajan päättymisestä. Tehtävien päättyessä lopullisesti muuton on tapahduttava 6 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyssä kolmen vuoden määräajassa. Edellä tarkoitettujen määräaikojen jälkeen tapahtuneet muutot voidaan korvata ainoastaan poikkeustapauksissa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä päätöksellä.
      E.   PÄIVÄRAHA
      10 artikla
      1.   Toimihenkilöllä, joka voi osoittaa, että hänen on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen 23 artiklan edellytykset, on oikeus tämän artiklan 2 kohdassa määriteltynä aikana kalenteripäiväkohtaiseen päivärahaan, jonka määrä vahvistetaan seuraavasti:
      Toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 39,48 euroa.
      Toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 31,83 euroa.
      Edellä olevaa taulukkoa tarkistetaan aina, kun palkkoja tarkistetaan 60 artiklan mukaisesti.
      2.   Kausi, jolle päivärahaa myönnetään, määritetään seuraavasti:

                  a)

                  toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 120 päivää

                  b)

                  toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 180 päivää tai, jos asianomainen toimihenkilö on koeajalla, koeajan kesto ja yksi kuukausi.

            Kun molemmat puolisot ovat toimihenkilöitä ja kummallakin heistä on oikeus päivärahaan, b alakohdassa säädettyä päivärahakautta sovelletaan siihen puolisoon, jonka palkka on suurempi. Toiseen puolisoon sovelletaan a alakohdassa säädettyä päivärahakautta.
      Päivärahaa ei missään tapauksessa myönnetä sen päivän jälkeen, jona toimihenkilö on muuttanut täyttääkseen 23 artiklan velvoitteet.
      F.   VIRKAMATKAKULUT
      11 artikla
      1.   Toimihenkilöllä, jolla on matkamääräys, on oikeus matkustuskulujen korvaukseen ja päivärahaan jäljempänä säädettävin edellytyksin.
      2.   Matkamääräyksessä vahvistetaan virkamatkan todennäköinen kesto, jonka perusteella lasketaan säädetystä päivärahasta virkamatkan tekijälle mahdollisesti maksettava ennakko. Ellei asiasta ole tehty erityistä päätöstä, päivärahaa ei kuitenkaan makseta ennakkoon, jos työmatkan on määrä kestää enintään 24 tuntia ja jos se suuntautuu maahan, jossa käytetään samaa valuuttaa kuin toimihenkilön asemapaikassa.
      3.   Lukuun ottamatta erityistapauksia, joista on tehtävä erityispäätös, ja erityisesti silloin kun loma keskeytyy tai lomalta kutsutaan takaisin, virkamatkakulut korvataan siihen määrään asti, joka vastaa edullisimman käytettävissä olevan vaihtoehdon matkakustannuksia asemapaikan ja virkamatkapaikan välillä niin, ettei virkamatkan tekijän tarvitse merkittävästi pidentää oleskeluaan paikalla.
      12 artikla
      Junalla tehdyn virkamatkan matkakulut korvataan tositteiden perusteella käyttäen perusteena ensimmäisen luokan junalipun hintaa asemapaikan ja virkamatkapaikan välisen lyhimmän reitin mukaan.
      Toimihenkilöt saavat käyttää lentokonetta, jos edestakaisen matkan pituus on junamatkan perusteella laskettuna vähintään 800 kilometriä.
      Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätökset sovellettavista laivamatkojen matkustusluokista ja korvattavista hyttimaksuista tapauskohtaisesti matkan kestosta ja kustannuksista riippuen.
      Matkakustannukset korvataan kiinteämääräisesti junalipun hinnan perusteella 1 kohdan mukaisesti; muita lisäkuluja ei korvata.
      Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin päättää myöntää toimihenkilölle kilometrikorvauksen edellä säädetyn matkakulukorvauksen asemesta, jos tämä tekee virkamatkansa erityisolosuhteissa ja jos julkisten liikennevälineiden käyttäminen tuottaa ilmeisiä hankaluuksia.
      13 artikla
      1.   Virkamatkapäiväraha kattaa kiinteämääräisesti kaikki virkamatkan tekijälle aiheutuvat menot: aamiaisen, kaksi pääateriaa ja muut juoksevat menot paikallisliikenne mukaan luettuna. Majoituskulut paikallisine veroineen korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa.

                  2.

                              a)

                              Jäsenvaltioita koskeva taulukko:

                                          Matkakohde

                                          Päiväraha
                                          (euroina)

                                          Yläraja hotellin osalta
                                          (euroina)

                                          Itävalta

                                          95

                                          130

                                          Belgia

                                          92

                                          140

                                          Bulgaria

                                          58

                                          169

                                          Kroatia

                                          60

                                          120

                                          Tšekki

                                          55

                                          175

                                          Kypros

                                          93

                                          145

                                          Tanska

                                          120

                                          150

                                          Viro

                                          71

                                          110

                                          Suomi

                                          104

                                          140

                                          Ranska

                                          95

                                          150

                                          Saksa

                                          93

                                          115

                                          Kreikka

                                          82

                                          140

                                          Espanja

                                          87

                                          125

                                          Unkari

                                          72

                                          150

                                          Irlanti

                                          104

                                          150

                                          Italia

                                          95

                                          135

                                          Latvia

                                          66

                                          145

                                          Liettua

                                          68

                                          115

                                          Luxemburg

                                          92

                                          145

                                          Malta

                                          90

                                          115

                                          Alankomaat

                                          93

                                          170

                                          Puola

                                          72

                                          145

                                          Portugali

                                          84

                                          120

                                          Romania

                                          52

                                          170

                                          Slovenia

                                          70

                                          110

                                          Slovakia

                                          80

                                          125

                                          Ruotsi

                                          97

                                          160

                                          Yhdistynyt kuningaskunta

                                          101

                                          175

                                    Kun jokin unionin toimielimistä tai yhteisöjen ulkopuolinen hallintoelin tai organisaatio tarjoaa tai korvaa virkamatkalla olevan toimihenkilön aterian tai majoituksen, hänen on tehtävä siitä ilmoitus. Tällöin sovelletaan vastaavia vähennyksiä.

                              b)

                              Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa ja mukauttaa määräajoin jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevan alueen ulkopuolelle suuntautuvia virkamatkoja koskevat korvaukset.

            3.   Tämän artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainitut määrät tarkistetaan joka toinen vuosi EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritettavan tarkistuksen perusteella.
      14 artikla
      Virasto vahvistaa 11, 12 ja 13 artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
      G.   KIINTEÄMÄÄRÄINEN KULUKORVAUS
      15 artikla
      1.   Jos tietyille toimihenkilöille aiheutuu heille annettujen tehtävien luonteen vuoksi säännöllisesti edustuskuluja, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi myöntää heille kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrästä se päättää.
      Erityistapauksissa sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi lisäksi päättää, että virasto maksaa osan asianomaisten toimihenkilöiden majoituskuluista.
      2.   Jos toimihenkilöille aiheutuu heille annettujen erityisohjeiden perusteella satunnaisia työtehtävistä johtuvia edustuskuluja, edustuskorvauksen määrä vahvistetaan tapauskohtaisesti todistusvoimaisten asiakirjojen nojalla ja sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamin edellytyksin.
      16 artikla
      Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä voivat johtavassa asemassa olevat toimihenkilöt (pääjohtajat tai vastaavat palkkaluokkiin AD 16 tai AD 15 kuuluvat toimihenkilöt taikka johtajat tai vastaavat palkkaluokkiin AD 15 tai AD 14 kuuluvat toimihenkilöt), joilla ei ole käytössään virka-autoa, saada kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrä voi olla enintään 892,42 euroa vuodessa, kattamaan heidän matkakulunsa sen kaupungin alueella, jossa heidän asemapaikkansa on.
      Oikeus tähän korvaukseen voidaan myöntää sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen perustellulla päätöksellä toimihenkilölle, jonka on tehtäviensä vuoksi tehtävä jatkuvasti sellaisia matkoja, joilla hänellä on oikeus käyttää omaa autoaan.
      4 JAKSO

         Maksaminen

      17 artikla
      1.   Palkka maksetaan toimihenkilölle jokaisen kuukauden 15 päivänä kuluvan kuukauden osalta. Palkan määrä pyöristetään ylöspäin seuraavaan senttiin.
      2.   Kun palkkasaatava ei koske koko kuukausipalkkaa, kuukausipalkka jaetaan kolmaskymmenesosiin, ja

                  a)

                  jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on sama kuin maksettavien päivien todellinen lukumäärä;

                  b)

                  jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on kolmenkymmenen ja muiden kuin maksettavien päivien todellisen lukumäärän välinen erotus.

            3.   Kun toimihenkilö saa oikeuden perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen sen jälkeen kun hän on aloittanut palveluksensa, ne maksetaan hänelle sen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jonka kuluessa kyseinen peruste muodostuu. Kun oikeus näihin lisiin ja tähän korvaukseen päättyy, ne maksetaan toimihenkilölle sen kuukauden viimeiseen päivään asti, jonka kuluessa kyseinen peruste lakkaa olemasta voimassa.
      18 artikla
      1.   Maksu suoritetaan kullekin toimihenkilölle siihen paikkaan ja sen maan valuutassa, jossa hän hoitaa tehtäviään, tai toimihenkilön pyynnöstä euroina unionissa sijaitsevaan pankkiin.
      2.   Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen yhteisymmärryksessä ja henkilöstökomiteaa kuultuaan laatimien sääntöjen mukaisesti vahvistetuin edellytyksin toimihenkilöt voivat hakea erityistä säännöllistä palkan osan siirtoa.
      Tällainen siirto voi koskea jompaakumpaa tai molempia seuraavista:

                  a)

                  toisessa jäsenvaltiossa olevassa oppilaitoksessa opiskelevaa huollettavana olevaa lasta kohti enintään määrä, joka vastaa kyseisestä lapsesta tosiasiallisesti saadun koulutuslisän määrää;

                  b)

                  kenelle tahansa kyseisessä jäsenvaltiossa asuvalle henkilölle, johon nähden toimihenkilöllä on todistettavasti velvoitteita oikeuden päätöksen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksen nojalla, suoritettavat säännölliset maksut, joista on esitettävä pätevät todistusasiakirjat.

            Edellä b alakohdassa tarkoitetut siirrot eivät voi olla enempää kuin 5 prosenttia toimihenkilön peruspalkasta.
      3.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa siirroissa käytetään asianomaisen jäsenvaltion valuuttaa ja EU:n henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettua valuuttakurssia. Siirrettyihin määriin sovelletaan kerrointa, joka edustaa sille maalle, johon siirto tehdään, EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 3 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaan vahvistetun korjauskertoimen ja toimihenkilön palkanmaksuun sovelletun, EU:n henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 3 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetun korjauskertoimen välistä eroa.
      4.   Edellä 1–3 kohdassa tarkoitettujen siirtojen lisäksi toimihenkilö voi pyytää säännöllistä siirtoa toiseen jäsenvaltioon, jolloin käytetään paikallista valuuttaa kuukausittaisella valuuttakurssilla, johon ei sovelleta korjauskerrointa. Tällainen siirto voi olla enintään 25 prosenttia toimihenkilön peruspalkasta.

      LIITE V

         ERORAHA JA ELÄKE

      1 LUKU

         Eroraha

      1 artikla
      1.   Toimihenkilöllä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti muun syyn kuin kuoleman tai työkyvyttömyyden vuoksi, on oikeus saada palveluksesta erotessaan:

                  a)

                  jos hän on ollut palveluksessa alle vuoden ajan, eroraha, joka on kolme kertaa peruspalkasta vanhuuseläkemaksuina pidätetty määrä vähennettynä määrillä, jotka on mahdollisesti maksettu 91 ja 132 artiklan nojalla;

                  b)

                  muissa tapauksissa hänellä on oikeus:

                              —

                              siirrättää virastolta saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia varsinaisena siirtopäivänä vastaava vakuutusmatemaattinen arvo sen hallintoelimen tai organisaation eläkekassaan tai siihen eläkekassaan, josta hän saa vanhuuseläkeoikeuksia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, tai

                              —

                              saada kyseistä etua vastaavan vakuutusmatemaattisen arvon suuruinen suoritus valitsemaansa yksityiseen vakuutusjärjestelmään tai eläkerahastoon, joka takaa, että

                                          i)

                                          pääomaa ei palauteta;

                                          ii)

                                          kuukausieläke maksetaan aikaisintaan 60 vuoden iän täyttämisestä ja viimeistään 66 vuoden iän täyttämisestä lukien;

                                          iii)

                                          perhe-eläkkeenä tai eloon jääneille maksettavat korvaukset suoritetaan;

                                          iv)

                                          siirto toiseen vakuutusjärjestelmään tai rahastoon hyväksytään ainoastaan, jos tällainen rahasto täyttää i, ii ja iii alakohdassa kuvatut ehdot.

            2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan b alakohdassa säädetään, toimihenkilöllä, joka palvelukseen tultuaan on suorittanut eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai säilyttämiseksi maksuja kansalliseen eläkejärjestelmään tai valitsemaansa yksityiseen vakuutusjärjestelmään tai eläkerahastoon, jotka täyttävät 1 kohdassa mainitut ehdot, ja joka eroaa lopullisesti tehtävistään muusta syystä kuin kuoleman tai työkyvyttömyyden johdosta, on palveluksesta erotessaan oikeus erorahaan, joka vastaa viraston palveluksessa ollessa saatujen eläkeoikeuksien vakuutusmatemaattista arvoa. Tällaisissa tapauksissa eläkeoikeuksien perustamiseksi tai säilyttämiseksi kansalliseen eläkejärjestelmään maksetut määrät vähennetään erorahasta 91 tai 132 artiklan mukaisesti.
      3.   Kun toimihenkilö eroaa lopullisesti tehtävistään erottamisen johdosta, eroraha tai tapauksen mukaan siirrettävää määrää vastaava vakuutusmatemaattinen arvo vahvistetaan 147 artiklan mukaisesti tehtävällä päätöksellä.
      2 LUKU

         Työkyvyttömyyskorvaus

      2 artikla
      1.   Ellei 76 artiklan säännöksistä muuta johdu, alle 65-vuotias toimihenkilö, jonka työkyvyttömyyslautakunta toteaa kärsivän eläkeoikeuksien karttumisaikana pysyvästä ja täydellisestä työkyvyttömyydestä niin, ettei hän voi suorittaa mihinkään palkkaryhmänsä toimeen kuuluvia tehtäviä, vaan joutuu tämän vuoksi keskeyttämään työskentelyn viraston palveluksessa, on oikeutettu tämän työkyvyttömyyden ajan 77 artiklassa säädettyyn työkyvyttömyyskorvaukseen.
      2.   Työkyvyttömyyskorvauksen saaja ei saa harjoittaa ansiotoimintaa, ellei hän ole saanut sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta siihen ennakkolupaa. Siinä tapauksessa korvauksesta vähennetään palkan osa, joka yhdessä työkyvyttömyyskorvauksen kanssa ylittää viimeisen palveluksessaoloajan kokonaispalkan, joka määritetään sen kuukauden ensimmäisenä päivänä voimassa olleen palkkataulukon mukaan, jolta korvaus suoritetaan.
      Asianomaisen on toimitettava vaadittavat kirjalliset todisteet ja ilmoitettava virastolle kaikki seikat, jotka saattavat muuttaa oikeuksia korvaukseen.
      3 artikla
      Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen toimihenkilö ei ole vielä saavuttanut eläkeikää, virasto voi vaatia häntä käymään säännöllisissä tarkastuksissa varmistaakseen, että hän yhä täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset.
      3 LUKU

         Perhe-eläke

      4 artikla
      Jos työtehtävissä toimiva tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten, vanhempainlomalla tai perhelomalla oleva toimihenkilö kuolee, on hänen eloon jääneellä puolisollaan, jos tämä on ollut hänen puolisonaan vähintään vuoden ajan ja jollei näiden henkilöstösääntöjen 76 artiklan ja tämän liitteen 11 artiklan säännöksistä muuta johdu, oikeus perhe-eläkkeeseen, jonka määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, johon toimihenkilöllä olisi kuollessaan ollut oikeus.
      Avioliiton kestoa ei oteta huomioon, jos avioliitosta tai toimihenkilön aiemmasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia, joiden elatuksesta eloon jäänyt puoliso huolehtii tai on huolehtinut, tai jos toimihenkilön kuoleman on aiheuttanut hänen tehtäviensä hoidosta tai tapaturmasta johtuva vamma tai sairaus.
      5 artikla
      Työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön eloon jääneellä puolisolla, joka oli ollut kyseisen toimihenkilön puolisona hänen saadessaan oikeuden kyseiseen korvaukseen, ja jos ei 8 artiklasta muuta johdu, on oikeus eloon jääneen eläkkeeseen, jonka määrä on 60 prosenttia siitä työkyvyttömyyskorvauksesta, jota hänen puolisonsa sai ennen kuolemaa.
      Siirtoeläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; siirtoeläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin se työkyvyttömyyskorvaus, jota eloon jääneen puolison puoliso sai ennen kuolemaansa.
      6 artikla
      Edellä olevia 4 ja 5 artiklaa sovellettaessa avioliiton kestoa ei oteta huomioon, jos avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta, vaikka se olisi solmittu toimihenkilön palvelussuhteen päättymisen jälkeen.
      7 artikla
      1.   Näiden henkilöstösääntöjen 82 artiklan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa kohdassa säädetty lapseneläke on ensimmäisen lapsen osalta kahdeksan kymmenesosaa siitä perhe-eläkkeestä, johon toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön eloon jääneellä puolisolla olisi oikeus, ilman tämän liitteen 10 artiklassa säädettyjä vähennyksiä.
      Lapseneläkkeen on oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, jollei tämän liitteen 8 artiklan säännöksistä muuta johdu.
      2.   Tällä tavoin laskettua eläkettä korotetaan kultakin ensimmäistä huollettavana olevaa lasta seuraavalta lapselta määrällä, joka vastaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kaksinkertaista määrää.
      Orvolla on oikeus koulutuslisään liitteessä IV olevan 3 artiklan mukaisesti.
      3.   Tällä tavoin laskettu eläkkeen ja lisien kokonaismäärä jaetaan yhtä suuriin osiin siihen oikeutettujen orpojen kesken.
      8 artikla
      Jos on olemassa sekä toimihenkilön eloon jäänyt puoliso että hänen edellisestä avioliitostaan syntyneitä lapsia tai muita oikeudenomistajia, kokonaiseläke lasketaan kuten näiden henkilöiden huoltajana olevan eloon jääneen puolison eläke ja jaetaan oikeudenomistajien kesken suhteessa eläkkeisiin, joita kullekin oikeudenomistajaryhmälle olisi maksettu erikseen.
      Jos on olemassa toimihenkilön eri avioliitoista syntyneitä lapsia, kokonaiseläke lasketaan kuin he olisivat kaikki samasta avioliitosta ja jaetaan oikeudenomistajien kesken suhteessa eläkkeisiin, joita kullekin oikeudenomistajaryhmälle olisi maksettu erikseen.
      Näitä osuuksia laskettaessa katsotaan jommankumman puolison edellisestä avioliitosta syntyneiden lasten, jotka on tunnustettu huollettavana oleviksi lapsiksi liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, kuuluvan samaan ryhmään kuin toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen toimihenkilön avioliitosta syntyneet lapset.
      Sellaiset ylenevää polvea olevat sukulaiset, jotka on liitteessä IV olevassa 2 artiklassa vahvistetuin edellytyksin tunnustettu huollettavana oleviksi henkilöiksi, rinnastetaan tämän artiklan toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa huollettavana oleviin lapsiin; osuuksia laskettaessa heidän katsotaan kuuluvan samaan ryhmään kuin toimihenkilön jälkeläiset.
      9 artikla
      Oikeus perhe-eläkkeeseen alkaa toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemaa seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä. Jos toimihenkilön tai eläkkeensaajan kuollessa suoritetaan 60 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu maksu, kyseistä oikeutta sovelletaan vasta toimihenkilön kuolemaa seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisestä päivästä.
      Oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kalenterikuukauden lopussa, jolloin sen saaja kuolee tai jolloin tämä ei enää täytä tällaisen eläkkeen saamisen edellytyksiä.
      Myös oikeus lapseneläkkeeseen lakkaa, jos sen saajaa ei voida enää pitää liitteessä IV olevassa 2 artiklassa tarkoitettuna huollettavana olevana lapsena.
      10 artikla
      Jos edesmenneen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön ja tämän puolison ikäero, josta on vähennetty heidän avioliittonsa kesto, on yli kymmenen vuotta, edellä olevien säännösten mukaisesti lasketusta perhe-eläkkeestä vähennetään ikäeron jokaista täyttä vuotta kohti:

                  —

                  1 prosentti, jos ikäero on 10–20 vuotta;

                  —

                  2 prosenttia, jos ikäero on 20 vuotta tai enemmän mutta alle 25 vuotta;

                  —

                  3 prosenttia, jos ikäero on 25 vuotta tai enemmän mutta alle 30 vuotta;

                  —

                  4 prosenttia, jos ikäero on 30 vuotta tai enemmän mutta alle 35 vuotta;

                  —

                  5 prosenttia, jos ikäero on 35 vuotta tai enemmän.

            11 artikla
      Eloon jäänyt puoliso menettää uudelleen avioituessaan oikeutensa perhe-eläkkeeseen. Hänellä on oikeus välittömästi maksettavaan kertakorvaukseen, joka on kaksi kertaa hänen vuotuisen perhe-eläkkeensä määrä, ellei 82 artiklan toista kohtaa sovelleta.
      12 artikla
      Toimihenkilön tai entisen toimihenkilön eronneella puolisolla on oikeus tässä luvussa määriteltyyn perhe-eläkkeeseen, jos hän voi osoittaa, että hänellä on entisen puolisonsa kuollessa oikeus tämän maksamaan elatusapuun, joka on vahvistettu joko oikeuden päätöksellä tai entisten puolisoiden välisellä virallisesti rekisteröidyllä ja täytäntöönpannulla sopimuksella.
      Perhe-eläke ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin elatusapu, jota maksettiin entisen puolison kuollessa, mukautettuna 85 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
      Eronnut puoliso menettää oikeutensa, jos hän menee uudelleen naimisiin ennen kuin hänen entinen puolisonsa kuolee. Jos hän menee uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman jälkeen, sovelletaan tämän liitteen 11 artiklaa.
      13 artikla
      Jos on olemassa useita eronneita puolisoita, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, tai yksi tai useampi eronnut puoliso ja eloon jäänyt puoliso, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, tämä eläke jaetaan näiden henkilöiden kesken suhteessa kunkin avioliiton pituuteen. Tällöin sovelletaan tämän liitteen 12 artiklan toisen ja kolmannen kohdan säännöksiä.
      Jos joku eläkkeensaajista kuolee tai luopuu oikeuksistaan, hänen osuutensa lisätään muiden osuuksiin, paitsi jos oikeus eläkkeeseen siirtyy orvoille 82 artiklan toisen kohdan mukaisesti.
      Tämän liitteen 10 artiklassa säädettyjä ikäeroa koskevia vähennyksiä sovelletaan tässä artiklassa säädetyn jaon mukaisesti laskettuihin eläkkeisiin kuhunkin erikseen.
      14 artikla
      Jos eronnut puoliso menettää oikeutensa eläkkeeseen tämän liitteen 19 artiklan mukaisesti, kokonaiseläke maksetaan eloon jääneelle puolisolle, ellei näiden henkilöstösääntöjen 82 artiklan toista kohtaa sovelleta.
      4 LUKU

         Väliaikaiset eläkkeet

      15 artikla
      Jos työtehtävissä toimiva tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten, vanhempainlomalla tai perhelomalla oleva toimihenkilö katoaa, hänen puolisonsa tai hänen huollettavanaan olevat henkilöt voivat saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun toimihenkilön katoamisesta on kulunut yli vuosi.
      16 artikla
      Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen toimihenkilö katoaa, hänen puolisonsa tai hänen huollettavanaan olevat henkilöt voivat saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun työkyvyttömyyskorvauksen saajan katoamisesta on kulunut yli vuosi.
      17 artikla
      Edellä olevia 16 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, joiden katsotaan olevan yli vuoden kadoksissa olleen perhe-eläkkeen saajan tai perhe-eläkeoikeuksien haltijan huollettavana.
      18 artikla
      Edellä 15, 16 ja 17 artiklassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan varsinaisiksi eläkkeiksi, kun toimihenkilö tai entinen toimihenkilö on todettu virallisesti kuolleeksi tai kun hänet on lainvoimaisella päätöksellä julistettu kadonneeksi.
      5 LUKU

         Eläkkeen korotus huollettavien lasten osalta

      19 artikla
      Väliaikaisen eläkkeen saajiin sovelletaan näiden henkilöstösääntöjen 81 artiklan toisen kohdan säännöksiä.
      Näiden henkilöstösääntöjen 81 ja 82 artiklaa sovelletaan myös lapsiin, jotka ovat syntyneet ennen kuin toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemasta on kulunut 300 päivää.
      20 artikla
      Perhe-eläkkeen tai työkyvyttömyyskorvauksen taikka väliaikaisen eläkkeen myöntäminen ei luo oikeutta ulkomaankorvaukseen.
      21 artikla
      Palkasta tai työkyvyttömyyskorvauksesta vähennetään jokaisen maksukerran yhteydessä 78–88 artiklassa säädetty eläkevakuutusmaksu.
      22 artikla
      Toimihenkilö, joka on virkavapaalla henkilökohtaisista syistä ja jolle kertyy uusia eläkeoikeuksia 57 artiklan 3 kohdassa säädetyin edellytyksin, maksaa edelleen tämän liitteen 21 artiklassa tarkoitetun eläkemaksun palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaan.
      Kaikki etuudet, joihin kyseisellä toimihenkilöllä tai hänen oikeudenomistajillaan on oikeus tämän eläkejärjestelmän nojalla, lasketaan tämän palkan perusteella.
      23 artikla
      Asianmukaisesti perittyjä vakuutusmaksuja ei voida palauttaa. Virheellisesti perityt vakuutusmaksut eivät luo oikeutta eläkkeeseen; ne palautetaan ilman korkoa asianomaisen tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä.
      6 LUKU

         Eläkkeen laskeminen

      24 artikla
      Perhe-eläkkeen tai väliaikaisen eläkkeen taikka työkyvyttömyyskorvauksen määrän laskemisesta vastaa virasto. Tämän eläkkeen myöntämistä koskevan päätöksen kanssa samanaikaisesti toimihenkilölle tai hänen oikeudenomistajilleen annetaan tiedoksi tätä laskemista koskeva yksityiskohtainen erittely.
      Työkyvyttömyyskorvausta ei voida maksaa samanaikaisesti viraston yleisestä talousarviosta maksetun palkan kanssa. Työkyvyttömyyskorvausta ei voida myöskään maksaa yhdessä korvauksen kanssa, joka perustuu jollekin unionin toimielimelle tai virastolle suoritettuun toimeksiantoon.
      25 artikla
      Eläkkeen määrää voidaan tarkistaa milloin tahansa, jos siinä esiintyy virheitä tai puutteita.
      Eläkeoikeutta voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai tämän liitteen säännösten vastaisesti.
      26 artikla
      Edesmenneen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön oikeudenomistajat, jotka eivät ole hakeneet heille kuuluvaa eläkettä tai korvausta vuoden kuluessa toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemasta, menettävänsä oikeutensa, paitsi jos kyseessä on asianmukaisesti osoitettu ylivoimainen este.
      27 artikla
      Entisen toimihenkilön tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus tässä eläkejärjestelmässä säädettyihin etuuksiin, on toimitettava mahdollisesti vaadittavat kirjalliset todisteet ja ilmoitettava virastolle kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista.
      28 artikla
      Toimihenkilöllä, joka on menettänyt väliaikaisesti eläkeoikeutensa joko osittain tai kokonaan 147 artiklan mukaisesti, on oikeus vaatia hänen eläkejärjestelmään maksamiensa vakuutusmaksujen palauttamista suhteessa hänen eläkkeeseensä tehtyyn vähennykseen.
      7 LUKU

         Etuuksien maksaminen

      29 artikla
      Tähän eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan kuukausittain maksukauden päättyessä.
      Etuuksien maksamisesta vastaa virasto.
      Euroopan unionin alueella asuvien eläkkeensaajien etuudet maksetaan euroina pankkiin siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat.
      Unionin ulkopuolella asuvien eläkkeensaajien eläke maksetaan euroina asuinmaan pankkiin. Poikkeustapauksessa eläke voidaan maksaa euroina viraston toimipaikan pankkiin tai valuuttana eläkkeensaajan asuinmaahan käyttämällä viraston talousarvion toteuttamisessa käytettyjä viimeisimpiä muuntokursseja.
      Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti työkyvyttömyyskorvauksen saajiin.

      LIITE VI

         KUNKIN TEHTÄVÄRYHMÄN 7 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETUT VIRKATYYPIT

      1.   Tehtäväryhmä AD

                  Toimitusjohtaja

                  AD 16

                  Varatoimitusjohtaja

                  AD 15

                  Johtaja

                  AD 14

                  Apulaisjohtaja tai vastaava

                  AD 13

                  Yksikönpäällikkö tai vastaava

                  AD 9–AD 13

                  Hallintovirkamies

                  AD 5–AD 12

            2.   Tehtäväryhmä AST

                  AST vanhempi hallintoavustaja
                  Merkittävää itsenäisyyttä edellyttävien hallinnollisten, teknisten tai koulutustehtävien suorittaminen ja henkilöstöhallintoon, talousarvion toteuttamiseen tai poliittiseen koordinointiin liittyvien vaativien tehtävien hoitaminen.

                  AST 10–AST 11

                  Hallintoavustaja
                  Erityisesti sääntöjen ja määräysten tai yleisten ohjeiden täytäntöönpanon suhteen tiettyä itsenäisyyttä edellyttävien hallinnollisten, teknisten tai koulutustehtävien suorittaminen tai toimiminen viraston jäsenen, viraston jäsenen kabinettipäällikön, (vara-)pääjohtajan tai vastaavan ylemmän tason johtajan henkilökohtaisena hallintoavustajana.

                  AST 1–AST 9

            3.   Tehtäväryhmä AST/SC

                  Sihteeri/virkailija
                  Toimisto- ja sihteeritehtävien, toimiston hoitoon liittyvien ja muiden vastaavien tiettyä itsenäisyyttä edellyttävien tehtävien hoitaminen

                  SC 1–SC 6