title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/323, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyviä delegoituja päätöksiä tekevien yksikönpäälliköiden nimittämisestä (EKP/2019/5)

text:
                  25.2.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 55/16

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2019/323,
         annettu 12 päivänä helmikuuta 2019,
         kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyviä delegoituja päätöksiä tekevien yksikönpäälliköiden nimittämisestä (EKP/2019/5)
         EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 11.6 artiklan,
         ottaa huomioon valvontatehtäviä koskevien säädösten päätöksentekovaltuuksien siirtämistä koskevista yleisistä säännöistä 16 päivänä marraskuuta 2016 annetun Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2017/933 (EKP/2016/40) (1) ja erityisesti sen 4 ja 5 artiklan,
         ottaa huomioon kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyvien päätösten antamista koskevan toimivallan siirtämisestä 31 päivänä tammikuuta 2019 annetun Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2019/322 (EKP/2019/4) (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,
         ottaa huomioon Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn päätöksen EKP/2004/2 (3) ja erityisesti sen 10 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     EKP:n on tehtävä huomattavan paljon päätöksiä valvontatehtäviään hoitaessaan. Tästä syystä on otettu käyttöön menettely erityisten delegoitujen päätösten tekemiseksi.

                     (2)

                     Delegointipäätös on voimassa, kun johtokunta on nimittänyt yhden tai useamman yksikönpäällikön tekemään päätöksiä delegointipäätöksen nojalla.

                     (3)

                     Nimittäessään yksikönpäälliköitä johtokunta ottaa huomioon delegointipäätöksen tärkeyden sekä sen, kuinka monelle adressaatille delegoituja päätöksiä tullaan lähettämään.

                     (4)

                     Valvontaelimen puheenjohtajalta on pyydetty lausuntoa siitä, mille yksikönpäälliköille kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyvien päätösten tekemiseen liittyvä toimivalta tulisi delegoida,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyvät delegoidut päätökset
            Päätöksen (EU) 2019/322 (EKP/2019/4) mukaiset delegoidut päätökset tekee nimitetty yksikönpäällikkö seuraavasti:

                        a)

                        Mikrovalvonnan pääosaston I johtaja, jos mikrovalvonnan pääosasto I valvoo kyseistä valvottavaa yhteisöä tai ryhmittymää;

                        b)

                        Mikrovalvonnan pääosaston II johtaja, jos mikrovalvonnan pääosasto II valvoo kyseistä valvottavaa yhteisöä tai ryhmittymää; tai

                        c)

                        asianomainen pääosaston varajohtaja, jos pääosaston johtaja on estynyt.

            2 artikla
            Voimaantulo
            Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tehty Frankfurt am Mainissa 12 päivänä helmikuuta 2019.

                  EKP:n puheenjohtaja

               Mario DRAGHI

            (1)  EUVL L 141, 1.6.2017, s. 14.

            (2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 7.

            (3)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/513, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2017/008 DE/Goodyear

text:
               28.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 84/16

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/513,
   annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2017/008 DE/Goodyear
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)

               EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

               (3)

               Saksa toimitti 6 päivänä lokakuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön Goodyearin (Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH) Saksassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)

               Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 165 231 euroa rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella.

               (5)

               Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 165 231 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 14 päivästä maaliskuuta 2018.

      Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 2018.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         A. TAJANI

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. PAVLOVA

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/515, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2017/006 ES/Galicia apparel

text:
               28.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 84/20

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/515,
   annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2017/006 ES/Galicia apparel
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)

               EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

               (3)

               Espanja toimitti 19 päivänä heinäkuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen käyttöön ottamiseksi viiden Galician seudulla vaatteiden valmistuksen alalla toimivan yrityksen irtisanomisten johdosta. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)

               Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Espanjan hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen talouteen.

               (5)

               Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 720 000 euroa rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella.

               (6)

               Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 720 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 14 päivästä maaliskuuta 2018.

      Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 2018.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         A. TAJANI

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. PAVLOVA

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Komission päätös (EU) 2018/517, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2018, ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”British friends – stay with us in EU” (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 1730)

text:
               28.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 84/25

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/517,
   annettu 21 päivänä maaliskuuta 2018,
   ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”British friends – stay with us in EU”

         (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 1730)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon kansalaisaloitteesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ehdotetussa kansalaisaloitteessa ”British friends – stay with us in EU” todetaan seuraavaa: ”Vuoden 2016 Brexit-kansanäänestys ei ollut sitova, vaan sen tarkoituksena oli ainoastaan kertoa Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentille brittien sen hetkinen mielipide”.

               (2)

               Ehdotetun aloitteen päätavoitteet ovat: ”Tavoitteenamme on luoda foorumi, jonka avulla kaikki Euroopan kansalaiset voisivat osallistua tähän aloitteeseen ja jolla saavutettaisiin suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisista (mukaan lukien ne, jotka asuvat EU:ssa ja joilta äänioikeus oli ensimmäisessä kansanäänestyksessä tosiasiallisesti riistetty). Tällöin kaikilla Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla olisi mahdollisuus kertoa mielipiteensä.”

               (3)

               Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’SEU-sopimus’, vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta.

               (4)

               Tämän vuoksi kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä.

               (5)

               Jokaisen jäsenvaltion oikeus erota Euroopan unionista on määritelty SEU-sopimuksen 50 artiklan 1 kohdassa, jonka mukaan jäsenvaltio voi valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti päättää erota unionista.

               (6)

               Vaikka Euroopan komissio pitää valitettavana Yhdistyneen kuningaskunnan päätöstä erota Euroopan unionista, kuten Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker totesi 24 päivänä kesäkuuta 2016 yhdessä Euroopan parlamentin puhemiehen Martin Schulzin, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion pääministerin Mark Rutten kanssa (2), perussopimuksissa ei ole oikeusperustaa sellaisen säädöksen antamiseksi, joka on yhteydessä SEU-sopimuksen 50 artiklan nojalla eroamisilmoituksen antaneen jäsenvaltion päätöksentekoprosessiin.

               (7)

               Ehdotettu kansalaisaloite ”British friends – stay with us in EU” ylittää näistä syistä selvästi komission toimivallan tehdä perussopimusten soveltamiseksi ehdotus unionin säädökseksi, mihin sovelletaan asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohtaa luettuna yhdessä 2 artiklan 1 alakohdan kanssa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Ehdotetun kansalaisaloitteen ”British friends – stay with us in EU” rekisteröinti evätään.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu ehdotetun kansalaisaloitteen ”British friends – stay with us in EU” järjestäjille (kansalaistoimikunnan jäsenille), joita edustavat ja joiden yhteyshenkilöinä toimivat [henkilötiedot poistettu järjestäjien kuulemisen perusteella].

      Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2018.

            Komission puolesta

         Frans TIMMERMANS

            Ensimmäinen varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

      (2)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-16-2329_fi.htm


title: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2018/522, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2018, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2017/1356 kumoamisesta (ATALANTA/1/2018)

text:
               3.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 87/14

         POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2018/522,
   annettu 27 päivänä maaliskuuta 2018,
   EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2017/1356 kumoamisesta (ATALANTA/1/2018)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (1), 10 päivänä marraskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP ja erityisesti sen 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto on yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’.

               (2)

               PTK hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1356 (2), jolla kontra-amiraali Fabio GREGORI nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi.

               (3)

               EU:n operaation komentaja on suosittanut, että kontra-amiraali Simone MALVAGNA nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi kontra-amiraali Fabio GREGORIn tilalle 5 päivästä huhtikuuta 2018.

               (4)

               EU:n sotilaskomitea tuki tätä suositusta 5 päivänä maaliskuuta 2018.

               (5)

               Päätös (YUTP) 2017/1356 olisi näin ollen kumottava.

               (6)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään kontra-amiraali Simone MALVAGNA 5 päivästä huhtikuuta 2018 EU:n joukkojen komentajaksi Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta).
   2 artikla
   Kumotaan päätös (YUTP) 2017/1356.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 5 päivänä huhtikuuta 2018.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2018.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 301, 12.11.2008, s. 33.

      (2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/1356, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2017, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2017/321 kumoamisesta (ATALANTA/2/2017) (EUVL L 190, 21.7.2017, s. 12).


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2018/654, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2018, turvallisuusalan uudistusta tukevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Irakissa (EUAM Irak) annetun päätöksen (YUTP) 2017/1869 muuttamisesta

text:
               27.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 108/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2018/654,
   annettu 26 päivänä huhtikuuta 2018,
   turvallisuusalan uudistusta tukevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Irakissa (EUAM Irak) annetun päätöksen (YUTP) 2017/1869 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 16 päivänä lokakuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1869 (1) turvallisuusalan uudistusta tukevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Irakissa (EUAM Irak).

               (2)

               Operaatioon tarvittavien turvallisuuspalvelujen kattamiseksi nykyisen toimeksiannon loppuun asti olisi tarkistettava rahoitusohjetta ja muutettava päätöstä (YUTP) 2017/1869 vastaavasti.

               (3)

               EUAM Irak toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa vaarantaa perussopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamisen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätöksen (YUTP) 2017/1869 muuttaminen
   Korvataan päätöksen (YUTP) 2017/1869 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

      ”1.   EUAM Irakiin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivästä lokakuuta 201717 päivään lokakuuta 2018 on 17 300 000 euroa. Neuvosto päättää rahoitusohjeesta seuraaville jaksoille.”

   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2017/1869, annettu 16 päivänä lokakuuta 2017, turvallisuusalan uudistusta tukevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Irakissa (EUAM Irak) (EUVL L 266, 17.10.2017, s. 12).


title: Komission päätös (EU) 2018/672, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, Suomen pohjoisten alueiden maataloutta koskevasta pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 8419)

text:
               3.5.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 113/10

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/672,
   annettu 15 päivänä joulukuuta 2016,
   Suomen pohjoisten alueiden maataloutta koskevasta pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä

         (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 8419)

   (Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn asiakirjan ja erityisesti sen 142 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio oli hyväksynyt päätöksellä 95/196/EY (1) Suomen liittymisasiakirjan 143 artiklan nojalla liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti hyväksyttäväksi ilmoittaman pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmän Suomen pohjoisten alueiden maataloudelle, jäljempänä ’pohjoisen tuen järjestelmä’. Päätös 95/196/EY korvattiin 30 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla komission päätöksellä K(2009) 3067 (2). Mainittua päätöstä muutettiin viimeksi 30 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla komission päätöksellä C(2015) 2790.

               (2)

               Suomi ehdotti 12 päivänä lokakuuta 2015, että komissio muuttaa päätöstä K(2009) 3067 järjestelmän hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi ja yhteisessä maatalouspolitiikassa ja Suomen pohjoisten alueiden maatalouden taloudellisessa kehityksessä tapahtuneiden muutosten huomioimiseksi. Suomi muutti 8 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä ehdotustaan ja toimitti maataloustuotantoa maan pohjoisilla alueilla koskevia lisätietoja.

               (3)

               Ottaen huomioon tästä päätökseen K(2009) 3067 aiheutuvat muutokset sekä useat aikaisemmin tehdyt muutokset kyseinen päätös olisi korvattava uudella päätöksellä.

               (4)

               Liittymisasiakirjan 142 artiklassa tarkoitettu pitkäaikainen kansallinen tuki on tarkoitettu varmistamaan maataloustoiminnan säilyminen pohjoisilla alueilla komission määrittelemien edellytysten mukaisesti.

               (5)

               Ottaen huomioon liittymisasiakirjan 142 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tekijät mainitun artiklan mukainen kansallinen tuki olisi rajoitettava alueisiin, jotka sijaitsevat 62. leveyspiirin pohjoispuolella tai kyseisen leveyspiirin lähialueilla ja joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet. Sopivimmaksi hallinnolliseksi yksiköksi olisi valittava kunta, mukaan lukien näillä alueilla sijaitsevat muiden kuntien ympäröimät kunnat, vaikka ne eivät täyttäisikään samoja vaatimuksia.

               (6)

               Järjestelmän hallinnoinnin helpottamiseksi ja järjestelmän koordinoimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 (3) ja (EU) N:o 1307/2013 (4) mukaisen tuen sekä kansallisten tukijärjestelmien kanssa on aiheellista sisällyttää tämän päätöksen mukaista tukea saaviin alueisiin samat kunnat, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 1305/2013 32 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti rajattuun alueeseen Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmassa 2014–2020.

               (7)

               Vertailukauden, johon maataloustuotannon kehitys ja kokonaistukitaso suhteutetaan, olisi käytettävissä olevien kansallisten tilastojen perusteella oltava sama kuin päätöksessä K(2009) 3067 ja käsitettävä maataloustuotannon osalta vuodet 1991, 1992 ja 1993.

               (8)

               Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaan myönnetyn tuen kokonaismäärän olisi oltava riittävä maatalouselinkeinon säilymiseen Suomen pohjoisilla alueilla, mutta määrä ei saa johtaa siihen, että kokonaistukitaso ylittää tukitason liittymistä edeltäneenä vertailukautena. Sen vuoksi on tarpeen ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti myönnettävä tulotuki määritettäessä kyseisessä artiklassa tarkoitettu suurin sallittu kokonaistukitaso. Vuoden 2016 tietojen perusteella tuen vuotuiseksi enimmäismääräksi olisi vahvistettava 563,9 miljoonaa euroa laskettuna 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavan ja 31 päivänä joulukuuta 2021 päättyvän viiden vuoden ajanjakson keskiarvona.

               (9)

               Jotta voidaan yksinkertaistaa pohjoisen tuen järjestelmää ja sallia Suomelle joustovaraa tuen ohjaamisessa eri tuotantoaloille siten, että voidaan samalla varmistaa tuen tasapuolinen jakautuminen eri alojen kesken, tuen keskimääräinen vuotuinen enimmäismäärä olisi jaettava tukiluokkien ”eläinten hoito”, ”kasvintuotanto” ja ”muut pohjoiset tuet” välille. Lehmänmaidon tuotannon osalta on aiheellista vahvistaa erillinen keskimääräinen vuotuisen tuen enimmäismäärä, joka riittää varmistamaan maidontuotannon säilymisen Suomen pohjoisilla alueilla.

               (10)

               Tuki olisi myönnettävä vuosittain tuotannontekijöiden (kuten eläinyksikkö tai hehtaari) perusteella tässä päätöksessä säädettyjen kokonaismäärien rajoissa.

               (11)

               Porotuki olisi myönnettävä eläintä kohti ja rajoitettava porojen perinteiseen lukumäärään Suomen pohjoisilla alueilla. Metsämarjojen ja -sienten varastointituen osalta olisi sallittava sen maksaminen kilogrammaa kohti, ja maidon ja lihan kuljetuksille sekä kotieläintuotannon edellyttämille palveluille myönnettävä tuki olisi maksettava aiheutuneiden kustannusten mukaan vähentämällä tuesta kaikki muut samoihin kustannuksiin myönnetyt julkiset tuet.

               (12)

               Lehmänmaidon tuen maksaminen olisi sallittava maitokilogrammaa kohti, jotta tuella jatkossakin kannustettaisiin tehokkaaseen tuotantoon.

               (13)

               Suomen maataloustuloja koskevien tietojen perusteella maataloustulot maan pohjoisilla alueilla ovat olleet huomattavan herkkiä vuosittaisille vaihteluille erityisesti vuodesta 2008 lähtien. Jotta näihin vaihteluihin voidaan reagoida nopeasti ja säilyttää maataloustoiminta Suomen pohjoisilla alueilla, on aiheellista antaa Suomelle mahdollisuus vahvistaa kalenterivuosittain tuen määrä alakohtaisesti kussakin tukiluokassa ja tuotantoyksikkökohtaisesti.

               (14)

               Tältä osin Suomen olisi eriytettävä pohjoisia alueitaan koskeva tukensa ja vahvistettava vuotuiset tukimäärät luonnonhaitan vakavuuden ja muiden objektiivisten, avointen ja perusteltujen kriteerien mukaan, jotka vastaavat liittymisasiakirjan 142 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa asetettuja tavoitteita. Näitä tavoitteita ovat sellaisen perinteisen alkutuotannon ja jalostuksen ylläpitäminen, joka soveltuu luontaisella tavalla kyseisten alueiden ilmasto-olosuhteisiin, maataloustuotteiden tuotannon, kaupan pitämisen ja jalostuksen rakenteiden parantaminen, kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen helpottaminen sekä ympäristön suojelun ja maaseudun säilyttämisen varmistaminen.

               (15)

               Jotta voidaan varmistaa tuen säännöllinen maksaminen kalenterivuoden aikana, Suomen olisi sallittava maksaa tuki tietyltä vuodelta käyttäen tuotannontekijöiden ja tuotantoyksikköjen lukumäärästä tehtyihin alustaviin arvioihin perustuvia ennakkomaksuja sekä maksaa maidontuotannon tuki tosiasialliseen tuotantoon perustuvissa kuukausierissä.

               (16)

               Tuottajille maksettavia liiallisia korvauksia olisi vältettävä perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ennen seuraavan vuoden kesäkuun 1 päivää.

               (17)

               Kuten liittymisasiakirjan 142 artiklan 2 kohdassa määrätään, tämän päätöksen mukaisesti myönnetty tuki ei saisi johtaa kokonaistuotantotason kasvuun, joka ylittää perinteisen tuotantotason pohjoisen tuen piiriin kuuluvalla alueella.

               (18)

               Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa kullekin tukiluokalle tukikelpoisten tuotannontekijöiden vuotuinen enimmäismäärä, mukaan lukien lypsylehmien erillinen enimmäismäärä, enintään vertailukausia vastaavalle tasolle.

               (19)

               Lypsylehmien lukumäärän osalta olisi otettava huomioon tuotantomäärien kehitys tuotannontekijää kohti vertailukausien jälkeen. Sen vuoksi lypsylehmien tukikelpoinen enimmäismäärä olisi vahvistettava kauden 2004–2013 eläinkohtaisen keskimääräisen tuotannon perusteella.

               (20)

               Porojen kasvatuksen, jalostuksen ja kaupan pitämisen tuki olisi myönnettävä siten, että vältetään korvausten muodostuminen liiallisiksi yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (5) 213 artiklan mukaisesti myönnettävän tuen kanssa.

               (21)

               Jotta kasvituotannossa maatalousmaata voitaisiin käyttää eri tuotannonalojen välillä joustavasti, päätöksen K(2009) 3067, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä C(2015) 2790, liitteen II mukaisesti vahvistetun tukikelpoisen enimmäispinta-alan tulisi olla 944 300 hehtaaria, johon voi sisältyä enintään 481 200 hehtaaria nurmialaa.

               (22)

               Kasvihuonetuotannon osalta tukikelpoiseksi enimmäispinta-alaksi olisi erikseen vahvistettava 203 hehtaaria, joka vastaa perinteistä tuotantoalaa Suomen pohjoisilla alueilla.

               (23)

               Jos tuotannontekijöiden lukumäärä jossakin tukiluokassa ylittää sallitun enimmäismäärän tiettynä vuonna, tukikelpoisten tuotannontekijöiden lukumäärästä olisi vähennettävä vastaava määrä tuotannontekijöitä sitä vuotta seuraavana kalenterivuonna, jona enimmäismäärä ylittyi.

               (24)

               Liittymisasiakirjan 143 artiklan 2 kohdan mukaisesti Suomen olisi annettava komissiolle tiedot tukien täytäntöönpanosta ja vaikutuksista. Jotta pystytään arvioimaan paremmin tukien pitkän aikavälin vaikutuksia ja vahvistamaan tukitasot viiden vuoden keskiarvojen mukaisiksi, on aiheellista ilmoittaa tukien sosioekonomiset vaikutukset viiden vuoden välein ja toimittaa vuosikertomukset, joissa esitetään rahoitukseen ja muuhun täytäntöönpanoon liittyvät tiedot sen varmistamiseksi, että tässä päätöksessä säädettyjä edellytyksiä noudatetaan.

               (25)

               Suomen olisi varmistettava, että tuensaajien suhteen toteutetaan asianmukaiset valvontatoimenpiteet. Jotta varmistetaan, että valvonta on tehokasta ja järjestelmien täytäntöönpano läpinäkyvää, valvonnan olisi niin pitkälle kuin mahdollista vastattava yhteisen maatalouspolitiikan osana suoritettavaa valvontaa.

               (26)

               Sen vuoksi päätös K(2009) 3067 olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Sallitut tuet
   1.   Suomelle annetaan 1 päivän tammikuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana lupa panna täytäntöön maatalouden pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmä pohjoisilla alueillaan, jotka käsittävät liitteessä I luetellut kunnat.
   2.   Myönnetyn tuen kokonaismäärä kalenterivuotta kohti saa olla enintään 563,9 miljoonaa euroa, josta lehmänmaidon tuotantoon tarkoitetun tuen osuus saa olla enintään 216,9 miljoonaa euroa. Näitä määriä on pidettävä tässä päätöksessä tarkoitetun viisi kalenterivuotta kestävän kauden aikana myönnetyn tuen vuotuisina keskiarvoina.
   3.   Tukiluokat ja niitä vastaavat tuotannonalat, kullekin tukiluokalle hyväksytyt, 2 kohdan mukaisesti lasketut keskimääräiset vuotuiset enimmäismäärät sekä kunkin tukiluokan tukikelpoisten tuotannontekijöiden vuotuinen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä II.
   4.   Tuki myönnetään tukikelpoisten tuotannontekijöiden perusteella seuraavasti:

               a)

               eläintenhoidon osalta eläinyksikköä kohti;

               b)

               peltokasvituotannon osalta hehtaaria kohti;

               c)

               kasvihuonetuotannon osalta neliömetriä kohti;

               d)

               puutarhatuotteiden varastoinnin osalta kuutiometriä kohti; ja

               e)

               maidon ja lihan kuljetusten sekä kotieläintuotannon edellyttämien palvelujen osalta korvauksena tosiasiallisista kustannuksista vähentämällä tuesta kaikki muut samoihin kustannuksiin myönnetyt julkiset tuet.

         Tuet lehmänmaidon tuotantoon sekä metsämarjojen ja -sienten varastointiin voidaan myöntää tosiasiallisesti tuotettua kilogrammaa kohti.
   Porotuki ei saa johtaa liiallisiin korvauksiin yhdessä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 213 artiklan mukaisesti myönnettävän tuen kanssa.
   Liitteessä III annetaan eläinyksiköiksi muuntamisessa käytettävät kertoimet kotieläintuotannon eri tyyppien osalta.
   5.   Suomen on 3 kohdan mukaisesti ja liitteessä II vahvistettujen enimmäismäärien rajoissa eriytettävä pohjoisia alueitaan koskeva tukensa ja vahvistettava vuotuiset tukimäärät tuotannontekijää, kustannuksia tai tuotantoyksikköä kohti objektiivisten kriteerien perusteella, jotka liittyvät luonnonhaitan vakavuuteen ja muihin tekijöihin, jotka vaikuttavat osaltaan liittymisasiakirjan 142 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.
   2 artikla
   Vertailukaudet ja tietyt tuotannontekijöiden enimmäismäärät
   1.   Liittymisasiakirjan 142 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu vertailukausi on

               a)

               tuotannon osalta: vuosi 1992 lehmänmaidon ja karjatalouden osalta, vuosi 1993 puutarhaviljelyn osalta sekä vuosien 1991, 1992 ja 1993 keskiarvo muiden tuotteiden osalta;

               b)

               kokonaistukitason osalta: vuosi 1993.

         2.   Tukikelpoisten lypsylehmien enimmäismäärä on 227 200.
   3.   Tukikelpoisten hehtaarien enimmäismäärä on kasvintuotannossa 944 300 hehtaaria, josta enintään 481 200 hehtaaria on nurmialaa, ja kasvihuonetuotannossa 203 hehtaaria.
   3 artikla
   Tuen myöntämisedellytykset
   1.   Suomen on vahvistettava eri tuensaajaryhmiin sovellettavat tuen myöntämisedellytykset tässä päätöksessä säädettyjen enimmäismäärien rajoissa. Kyseisiin edellytyksiin on sisällyttävä käytetyt tukikelpoisuus- ja valintakriteerit, ja niiden avulla on varmistettava tuensaajien tasapuolinen kohtelu.
   2.   Suomen on maksettava tuki vuosittain tuensaajille 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tosiasiallisten tuotannontekijöiden tai tuotantoyksiköiden perusteella. Tietyn vuoden osalta tuesta voidaan maksaa ennakkoa alustavien arvioiden perusteella.
   3.   Lehmänmaidon tuki voidaan maksaa tosiasiallisiin tuotantolukuihin perustuvissa kuukausierissä.
   4.   Jos liitteessä II vahvistettu tukikelpoisten tuotannontekijöiden vuotuinen enimmäismäärä ylittyy, ylittymistä seuraavana vuonna tukikelpoisten tuotannontekijöiden lukumäärää vähennetään vastaavasti.
   5.   Tuensaajalle maksetut liialliset tai aiheettomat korvaukset on perittävä takaisin vähentämällä vastaavat määrät tuensaajalle seuraavana vuonna maksettavasta tuesta tai ne on perittävä muulla tavoin takaisin kyseisenä vuonna, jos tuensaajalle ei ole tarkoitus maksaa silloin tukia.
   4 artikla
   Tiedotus- ja valvontatoimenpiteet
   1.   Suomen on toimitettava komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää kesäkuuta yhdessä niiden tietojen kanssa, jotka sen on toimitettava liittymisasiakirjan 143 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tiedot tämän päätöksen mukaisesti edellisen kalenterivuoden aikana myönnettyjen tukien täytäntöönpanosta.
   Erityisesti on annettava seuraavat tiedot:

               a)

               tiedot niistä kunnista, joissa tukea maksettiin, esittämällä yksityiskohtainen kartta ja tarvittaessa muita tietoja;

               b)

               tämän päätöksen mukaisesti tukea saavien alueiden raportointivuoden kokonaistuotanto kunkin liitteessä II eritellyn tuotteen määrinä ilmaistuna;

               c)

               tuotannontekijöiden kokonaismäärä, tukikelpoisten tuotannontekijöiden lukumäärä sekä tukea saaneiden tuotannontekijöiden lukumäärä tuotannonaloittain liitteen II mukaisesti esittäen tuotekohtainen erittely kultakin alalta, mukaan lukien maininta tuotannontekijöiden sallittujen vuotuisten enimmäismäärien mahdollisesta ylittymisestä;

               d)

               maksetun tuen kokonaismäärä, tuen kokonaismäärä tukiluokittain, tuotantotyyppi, tuensaajille tuotannontekijöiden tai muiden yksiköiden mukaan maksetut määrät sekä tukimäärien eriyttämistä osa-alueittain ja/tai maatilatyypeittäin tai muiden seikkojen perusteella koskevat kriteerit;

               e)

               tiedot käytetystä maksujärjestelmästä ja yksityiskohtaiset tiedot arvioiden perusteella maksetuista ennakoista, loppumaksuista sekä todetuista ylityksistä ja niiden takaisinperinnästä;

               f)

               asetuksen (EU) N:o 1305/2013 32 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1307/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 213 artiklan mukaisesti tämän päätöksen kattamissa kunnissa maksettujen tukien määrät; ja

               g)

               viittaukset tuen kansallisiin täytäntöönpanosäädöksiin.

         2.   Suomen on jätettävä vuoden 2021 vuosikertomuksen lisäksi ennen 1 päivää kesäkuuta 2022 komissiolle kertomus, joka kattaa 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavan ja 31 päivänä joulukuuta 2021 päättyvän viisivuotiskauden.
   Kertomuksessa on oltava erityisesti seuraavat tiedot:

               a)

               viisivuotiskaudella maksetun tuen kokonaismäärä ja tuen jakautuminen tukiluokittain, tuotantotyypeittäin ja osa-alueittain;

               b)

               kokonaistuotanto, tuotannontekijöiden lukumäärä ja viljelijöiden tulotasot tukikelpoisilla alueilla;

               c)

               maataloustuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen kehitys pohjoisten alueiden sosiaalisessa ja taloudellisessa tilanteessa;

               d)

               tuen vaikutukset ympäristön suojeluun ja maaseudun säilyttämiseen; ja

               e)

               ehdotukset tuen kehittämiseksi kertomuksessa esitettyjen tietojen, Suomen ja unionin maataloustuotannon tilanteen sekä muiden merkityksellisten tekijöiden perusteella.

         3.   Suomen on toimitettava tiedot muodossa, joka sopii yhteen unionissa käytettävien tilastostandardien kanssa.
   4.   Suomen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen soveltamiseksi ja tuensaajiin kohdistuvan asianmukaisen valvonnan järjestämiseksi.
   5.   Valvontatoimenpiteet on niin pitkälle kuin mahdollista yhdenmukaistettava unionin muiden tukijärjestelmien mukaisten valvontajärjestelmien kanssa.
   5 artikla
   Mahdollisten muutosten soveltaminen
   Jos komissio päättää tarkistaa tätä päätöstä erityisesti yhteisiin markkinajärjestelyihin tai suorien tukien järjestelmään tehtävien muutosten taikka maatalousalalla hyväksyttyjen kansallisten valtiontukien tukiosuuden muutoksen perusteella, muutoksia sovelletaan tällä päätöksellä sallittuihin tukiin vasta muutoksen hyväksymisvuotta seuraavasta vuodesta.
   6 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätös K(2009) 3067.
   7 artikla
   Osoitus
   Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2016.

            Komission puolesta

         Phil HOGAN

            Komission jäsen

      (1)  Komission päätös 95/196/EY, tehty 4 päivänä toukokuuta 1995, pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä Suomen pohjoisten alueiden maataloudelle (EYVL L 126, 9.6.1995, s. 35).

      (2)  Komission päätös K(2009) 3067, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2009, Suomen pohjoisten alueiden maataloutta koskevasta pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

      LIITE I

         1 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT KUNNAT

      Enonkoski, Hankasalmi, Heinävesi, Ilmajoki, Isokyrö, Joensuu, Joroinen, Juva, Jyväskylä, Jämsä (1), Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kitee, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kuopio, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lapua, Laukaa, Leppävirta, Liperi, Maalahti, Mikkeli, Mustasaari, Muurame, Mänttä-Vilppula, Närpiö, Outokumpu, Parikkala, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Ruovesi, Rääkkylä, Savitaipale, Savonlinna, Seinäjoki, Siilinjärvi, Sulkava, Suonenjoki, Taipalsaari, Teuva, Tuusniemi, Uusikaarlepyy, Vaasa, Varkaus, Vöyri, Alajärvi, Alavieska, Alavus, Evijärvi, Haapajärvi, Haapavesi, Halsua, Hirvensalmi, Honkajoki, Iisalmi, Isojoki, Joutsa, Juankoski, Kaavi, Kalajoki, Kangasniemi, Kannonkoski, Kannus, Karijoki, Karstula, Karvia, Kaustinen, Keitele, Kempele, Keuruu, Kihniö, Kinnula, Kiuruvesi, Kivijärvi, Kokkola, Konnevesi, Kontiolahti, Kruunupyy, Kyyjärvi, Kärsämäki, Lapinlahti, Lappajärvi, Lestijärvi, Liminka, Luhanka, Lumijoki, Luoto, Merijärvi, Merikarvia, Muhos, Multia, Nivala, Oulainen, Parkano, Pedersören kunta, Perho, Pertunmaa, Petäjävesi, Pielavesi, Pietarsaari, Pihtipudas, Polvijärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautalampi, Reisjärvi, Saarijärvi, Sievi, Siikainen, Siikajoki, Siikalatva, Soini, Sonkajärvi, Tervo, Tohmajärvi, Toholampi, Toivakka, Tyrnävä, Uurainen, Vesanto, Veteli, Vieremä, Viitasaari, Vimpeli, Virrat, Ylivieska, Ylöjärvi (2), Ähtäri, Äänekoski, Ilomantsi, Juuka, Kajaani, Lieksa, Nurmes, Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sotkamo, Vaala, Valtimo, Oulu, Utajärvi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Ii, Kemi, Keminmaa, Kuhmo, Simo, Tervola, Tornio, Kemijärvi, Pello, Pudasjärvi, Puolanka, Ranua, Rovaniemi, Suomussalmi, Taivalkoski, Ylitornio, Kuusamo, Posio, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Salla, Savukoski, Sodankylä, Enontekiö, Inari, Muonio, Utsjoki.

         (1)  Ainoastaan entisten Jämsänkosken ja Kuoreveden kuntien alue.

         (2)  Ainoastaan entisen Kurun kunnan alue.

      LIITE II

         1 artiklaN 3 KOHDASSA TARKOITUN TUEN YKSITYISKOHDAT

                  Tukiluokka

                  Tuotantoalat

                  Keskimääräinen vuotuisen tuen enimmäismäärä kaudella 1. tammikuuta 2017–31. joulukuuta 2021
                  (milj. euroa) (1)

                  Tukikelpoisten tuotannontekijöiden vuosittainen enimmäismäärä

                              1.

                              Eläinten hoito

                  Lehmänmaito, nautaeläimet, uuhet ja kutut, hevoset, siat ja siipikarja

                  433,7
                  josta lehmänmaito
                  216,9

                  227 200  lypsylehmää, 181 000  muuta eläinyksikköä, 139 200  eläinyksikköä sikoja ja siipikarjaa (1)

                              2.

                              Kasvintuotanto

                  Peltokasvi- ja kasvihuonetuotanto, puutarhatuotteiden varastointi

                  110,5

                  944 300  hehtaaria peltokasvituotantoa, josta 481 200  hehtaaria nurmialaa;
                  203 hehtaaria kasvihuonetuotantoa

                              3.

                              Muu tuki

                  Poronhoito, maidon ja lihan kuljetus, kotieläintuotannon edellyttämät palvelut, metsämarjojen ja -sienten varastointi

                  19,7

                  171 100  poroa

                  Tuen kokonaismäärä

                  563,9

         (1)  Tuotannosta irrotetun tuen viitemäärä sian- ja siipikarjanlihan tuotannossa

      LIITE III

         1 ARTIKLAN 4 KOHDASSA TARKOITETUT ELÄINYKSIKÖIKSI MUUNTAMISESSA KÄYTETTÄVÄT KERTOIMET

      Määriteltäessä eläinyksiköiden keskimäärää käytetään seuraavaa taulukkoa

         Eläinyksiköiden enimmäismäärä

                  ELÄINYKSIKKÖÄ

                  Yli kaksivuotiaat nautaeläimet ja emolehmät

                  1,0

                  Vähintään 8 kuukauden ja enintään 2 vuoden ikäiset emolehmähiehot

                  0,6

                  Muut vähintään 6 kuukauden ja enintään 2 vuoden ikäiset nautaeläimet

                  0,6

                  Uuhet

                  0,2

                  Kutut

                  0,2

                  Hevoset (yli 6 kk):

                              —

                              siitostammat, myös ponitammat

                  1,0

                              —

                              suomenhevoset

                  1,0

                              —

                              muut 1–3-vuotiaat hevoset ja ponit

                  0,6