title: Neuvoston päätös 2011/871/YUTP, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011 , Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene)

text:
               23.12.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 343/35

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/871/YUTP,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti muun muassa, että EU-johtoisiin operaatioihin vapaaehtoisesti osallistuvien jäsenvaltioiden on kyettävä vuoteen 2003 mennessä saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen kaikkiin Petersbergin tehtäviin kykenevät joukot aina 50 000–60 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2002 sellaisten EU-johtoisten kriisinhallintaoperaatioiden rahoitusta koskevat menettelytavat, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.

               (3)

               Neuvosto vahvisti 14 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä nopean toiminnan voimavarojen tarpeen erityisesti humanitaarisissa tehtävissä ja pelastustehtävissä.

               (4)

               Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisyydellä merkille 19 päivänä toukokuuta 2003 kokoontuneen neuvoston päätelmät, joissa muun muassa vahvistettiin Euroopan unionin nopean toiminnan sotilaallisten voimavarojen tarve.

               (5)

               Neuvosto päätti 22 päivänä syyskuuta 2003, että Euroopan unionin olisi hankittava joustavat valmiudet eri laajuisten, vaikeudeltaan ja kiireellisyydeltään eritasoisten sotilasoperaatioiden yhteisen kustannusten rahoituksen hoitamiseen muun muassa perustamalla 1 päivään maaliskuuta 2004 mennessä pysyvä rahoitusjärjestelmä tulevista EU:n sotilasoperaatioista johtuvien yhteisten kustannusten rahoittamiseksi.

               (6)

               Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/197/YUTP Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (1). Tätä päätöstä on sen jälkeen useita kertoja muutettu ja korvattu, viimeksi päätöksellä 2008/975/YUTP (2).

               (7)

               Euroopan unioni pystyy toteuttamaan nopean toiminnan sotilasoperaatiota Euroopan unionin sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti. Euroopan unioni pystyy sijoittamaan taisteluosastoja Euroopan unionin sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti.

               (8)

               Ennakkorahoitusjärjestelmä on tarkoitettu ensisijaisesti nopean toiminnan operaatioiden rahoittamiseen.

               (9)

               EU:n sotilasoperaatioiden johtamisjärjestelyrakenteiden ja menettelyjen poliittisen ja sotilaallis-strategisen tason harjoitukset EU:n esikuntia osallistavien harjoitusten kautta, sellaisina kuin poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on ne hyväksynyt, osaltaan lisäävät unionin operatiivista kokonaisvalmiutta.

               (10)

               Neuvosto päättää tapauskohtaisesti, onko operaatiolla sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisessa merkityksessä.

               (11)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ne jäsenvaltiot, joiden edustaja on antanut neuvostossa virallisen lausuman sen 31 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, eivät ole velvollisia osallistumaan kyseessä olevan sellaisen operaation rahoitukseen, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.

               (12)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tähän päätökseen eikä näin ollen järjestelmän rahoitukseen.

               (13)

               Päätöksen 2008/975/YUTP 44 artiklan nojalla neuvosto on tarkastellut kyseistä päätöstä uudelleen ja sopinut siihen tehtävistä muutoksista.

               (14)

               Päätös 2008/975/YUTP olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella päätöksellä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               a)

               ’osallistuvilla jäsenvaltioilla’ Euroopan unionin jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta;

               b)

               ’rahoitukseen osallistuvilla valtioilla’ jäsenvaltioita, jotka osallistuvat kyseessä olevan sotilasoperaation rahoitukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja kolmansia valtioita, jotka osallistuvat operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen Euroopan unionin kanssa tekemiensä sopimusten nojalla;

               c)

               ’operaatiolla’ tarkoitetaan EU:n operaatiota, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla;

               d)

               ’sotilasalan tukitoimilla’ tarkoitetaan sellaisia Euroopan unionin operaatioita tai niiden osia, joilla neuvosto on päättänyt tukea kolmatta valtiota tai kolmatta järjestöä ja joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla mutta jotka eivät kuulu Euroopan unionin sotilasesikunnan alaisuuteen.

         1   LUKU

      MEKANISMI

   2 artikla
   Järjestelmän perustaminen
   1.   Perustetaan operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmä.
   2.   Järjestelmää kutsutaan nimellä Athene.
   3.   Athene toimii osallistuvien jäsenvaltioiden nimissä tai yksittäisten operaatioiden osalta rahoitukseen osallistuvien valtioiden nimissä.
   3 artikla
   Oikeuskelpoisuus
   EU:n sellaisten operaatioiden rahoituksen hallinnoimiseksi, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, Athenella on tarvittava oikeustoimikelpoisuus, jotta sillä muun muassa voi olla pankkitili ja jotta se voi hankkia, säilyttää tai luovuttaa omaisuutta, tehdä sopimuksia tai hallinnollisia järjestelyjä sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena. Athenen tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.
   4 artikla
   Kolmansien osapuolten kanssa suoritettava yhteensovittaminen
   Athene sovittaa toimintansa yhteen jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, siinä määrin kuin tämä on sen tehtävien hoitamiseksi tarpeen ja ottaen huomioon Euroopan unionin tavoitteet ja politiikat.
   2   LUKU

      ORGANISAATIORAKENNE

   5 artikla
   Hallintoelimet ja henkilöstö
   1.   Athenea hallinnoivat erityiskomitean alaisuudessa:

               a)

               hallinnoija;

               b)

               kunkin operaation komentaja johtamansa operaation osalta, jäljempänä ’operaation komentaja’;

               c)

               tilinpitäjä.

         2.   Athene hyödyntää kaikin mahdollisin tavoin unionin olemassa olevia hallintorakenteita. Athene käyttää unionin toimielinten sen käyttöön osoittamaa tai jäsenvaltioiden lähettämää henkilöstöä.
   3.   Neuvoston pääsihteeri voi määrätä hallinnoijan ja tilinpitäjän avuksi näiden tehtäviensä hoitoon tarvitseman henkilöstön, tarvittaessa osallistuvan jäsenvaltion pyynnöstä.
   4.   Athenen elinten ja niiden henkilöstön aktivointi tapahtuu operatiivisten tarpeiden perusteella.
   6 artikla
   Erityiskomitea
   1.   Perustetaan erityiskomitea, jonka muodostavat yksi edustaja kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta.
   Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja komission edustajat kutsutaan osallistumaan erityiskomitean kokouksiin ilman osallistumisoikeutta sen äänestyksiin.
   2.   Athenea hallinnoidaan erityiskomitean alaisuudessa.
   3.   Komitean käsitellessä tietyn operaation yhteisten kustannusten rahoitusta:

               a)

               erityiskomitean muodostavat yksi edustaja kustakin rahoitukseen osallistuvasta jäsenvaltiosta;

               b)

               rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat osallistuvat erityiskomitean työskentelyyn mutta eivät osallistu äänestyksiin eivätkä ole niissä läsnä;

               c)

               operaation komentaja tai hänen edustajansa osallistuu erityiskomitean työskentelyyn osallistumatta sen äänestyksiin.

         4.   Neuvoston puheenjohtajavaltio kutsuu koolle erityiskomitean kokoukset ja toimii sen puheenjohtajana. Hallinnoija vastaa erityskomitean sihteeristöstä. Hän laatii komitean pöytäkirjan. Hän ei osallistu äänestyksiin.
   5.   Tilinpitäjä osallistuu tarvittaessa erityiskomitean työskentelyyn ottamatta osaa sen äänestyksiin.
   6.   Puheenjohtajavaltio kutsuu erityiskomitean koolle enintään 15 päivän määräajassa jonkin osallistuvan jäsenvaltion, hallinnoijan tai operaation komentajan pyynnöstä.
   7.   Hallinnoija ilmoittaa asianmukaisella tavalla erityiskomitealle kaikista korvausvaatimuksista tai riidoista, joissa Athene on osallisena.
   8.   Komitea tekee päätökset yksimielisesti ottaen huomioon sen kokoonpanon, sellaisena kuin se on määritelty 1 ja 3 kohdassa. Sen päätökset ovat sitovia.
   9.   Erityiskomitea hyväksyy kaikki talousarviot ottaen huomioon asianomaiset rahoitusohjeet ja käyttää toimivaltaa tämän päätöksen mukaisesti.
   10.   Hallinnoija, operaation komentaja ja tilinpitäjä antavat tietoja erityiskomitealle tämän päätöksen säännösten mukaisesti.
   11.   Erityiskomitean tämän päätöksen nojalla hyväksymien säädösten tekstin allekirjoittavat niitä hyväksyttäessä erityiskomitean puheenjohtajana oleva henkilö sekä hallinnoija.
   7 artikla
   Hallinnoija
   1.   Tiedotettuaan asiasta erityiskomitealle neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ja vähintään yhden apulaishallinnoijan kolmen vuoden toimikaudeksi.
   2.   Hallinnoija suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
   3.   Hallinnoija:

               a)

               valmistelee ja antaa erityiskomitean käsiteltäväksi talousarvioesitykset. Talousarvioesityksen operaation menoja koskeva osa laaditaan operaation komentajan ehdotuksen perusteella;

               b)

               vahvistaa talousarviot sen jälkeen, kun erityiskomitea on hyväksynyt ne;

               c)

               toimii tulojen, operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten ja muuhun kuin operaation aktiiviseen vaiheeseen liittyvien yhteisten operatiivisten kustannusten hyväksyjänä;

               d)

               toteuttaa tulojen osalta kolmansien osapuolten kanssa tehdyt rahoitusjärjestelyt, jotka liittyvät unionin sotilasoperaatioiden yhteisten kustannusten rahoitukseen.

               e)

               avaa yhden tai useampia pankkitilejä Athenen nimissä.

         4.   Hallinnoija huolehtii, että tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä noudatetaan ja että erityiskomitean päätökset pannaan täytäntöön.
   5.   Hallinnoija voi toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi. Hänen on ilmoitettava niistä erityiskomitealle.
   6.   Hallinnoija sovittaa yhteen EU:n sotilasoperaatioiden rahoitukseen liittyvien kysymysten käsittelyn. Hän toimii kansallisten hallintojen ja tarvittaessa kansainvälisten järjestöjen yhteystahona näissä kysymyksissä.
   7.   Hallinnoija on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
   8 artikla
   Operaation komentaja
   1.   Operaation komentaja harjoittaa tehtävässään johtamansa operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen liittyviä toimivaltuuksiaan Athenen nimissä.
   2.   Johtamansa operaation osalta operaation komentaja:

               a)

               antaa hallinnoijalle ehdotuksensa talousarvioesitysten osaan ”yhteiset operatiiviset menot/kustannukset”;

               b)

               toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin 28 artiklan mukaisiin menoihin liittyvät määrärahat; hän käyttää toimivaltaa kaikkiin kyseisten määrärahojen toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden nähden, ennakkomaksut mukaan luettuina; hän voi tehdä hankintoja ja sopimuksia Athenen nimissä; hän avaa johtamalleen operaatiolle Athenen nimissä pankkitilin.

         3.   Operaation komentaja voi tämän päätöksen nojalla toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi johtamansa operaation osalta. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
   4.   Lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, jotka erityiskomitea on hyväksynyt hallinnoijan ehdotuksen pohjalta, operaation komentaja käyttää Athenen kirjanpito- ja varojenhallintajärjestelmää. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle ennakkoon, mikäli hän katsoo, että kyseessä on tällainen tapaus.
   9 artikla
   Tilinpitäjä
   1.   Neuvoston pääsihteeri nimittää tilinpitäjän ja vähintään yhden apulaistilinpitäjän kolmen vuoden toimikaudeksi.
   2.   Tilinpitäjä suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
   3.   Tilinpitäjän tehtävänä on:

               a)

               suorittaa maksut asianmukaisesti, kantaa tulot ja periä vahvistetut saamiset;

               b)

               valmistella kunakin vuonna Athenen tilinpäätös ja kunkin operaation päätyttyä operaation tilinpäätös;

               c)

               avustaa hallinnoijaa tämän toimittaessa vuosittaisen tilinpäätöksen tai operaation tilinpäätöksen erityiskomitean hyväksyttäväksi;

               d)

               hoitaa Athenen kirjanpito;

               e)

               vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät sekä tililuettelo;

               f)

               vahvistaa ja validoida kirjanpitojärjestelmät tuloja varten sekä tarvittaessa validoida tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemät järjestelmät, joiden tarkoituksena on antaa tilitietoja tai niiden perusteluja;

               g)

               säilyttää kirjanpitotositteet;

               h)

               hoitaa käteisvaroja yhdessä hallinnoijan kanssa.

         4.   Hallinnoija ja operaation komentaja antavat tilinpitäjälle kaikki tarvittavat tiedot sellaisen tilinpäätöksen laatimiseksi, joka antaa oikean kuvan Athenen varoista ja Athenen hallinnoimasta talousarvion toteuttamisesta. He vastaavat tietojen oikeellisuudesta.
   5.   Tilinpitäjä on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
   10 artikla
   Hallinnoijaan, tilinpitäjään ja Athenen henkilöstöön sovellettavat yleiset säännökset
   1.   Yhtäältä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan ja toisaalta tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän tehtäviä ei voi hoitaa sama henkilö.
   2.   Apulaishallinnoijat toimivat hallinnoijan alaisuudessa. Apulaistilinpitäjät toimivat tilinpitäjän alaisuudessa.
   3.   Apulaishallinnoija toimii hallinnoijan sijaisena tämän ollessa poissa. Apulaistilinpitäjä toimii tilinpitäjän sijaisena tämän ollessa poissa.
   4.   Euroopan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevat heihin sovellettavat säännöt ja määräykset myös silloin, kun he hoitavat Athenen tehtäviä.
   5.   Jäsenvaltioiden Athenen käyttöön antamaan henkilöstöön sovelletaan sääntöjä, jotka on vahvistettu neuvoston päätöksessä palvelukseen määrättäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavista säännöistä, sekä säännöksiä, joista on sovittu heidän kansallisen hallintonsa ja unionin toimielimen tai Athenen kesken.
   6.   Athenen henkilöstön jäsenille on ennen heidän nimitystään tehtävä luotettavuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia luokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”Secret UE” asti, tai vastaava jäsenvaltion teettämä luotettavuusselvitys.
   7.   Hallinnoija voi neuvotella ja sopia jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten kanssa järjestelyistä, joilla voidaan etukäteen nimetä henkilöstö, joka tarvittaessa saadaan viipymättä Athenen käyttöön.
   3   LUKU

      HALLINNOLLISET JÄRJESTELYT JA PUITESOPIMUKSET

   11 artikla
   Hallinnolliset järjestelyt ja puitesopimukset
   1.   Jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten, kolmannen valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa voidaan neuvotella hallinnollisista järjestelyistä, joiden tarkoituksena on helpottaa operaatioihin liittyvien hankintojen tekemistä ja/tai keskinäiseen tukeen liittyviä rahoitusnäkökohtia mahdollisimman kustannustehokkaasti.
   2.   Kyseiset järjestelyt edellyttävät

               a)

               erityiskomitean kuulemista tapauksissa, joissa niistä sovitaan jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten ja elinten kanssa;

               b)

               erityiskomitean hyväksyntää tapauksissa, joissa niistä sovitaan kolmansien valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.

         3.   Athenen puolesta toimiva hallinnoija tai, kun se asianmukaista, operaation asianomainen komentaja ja muiden 1 kohdassa tarkoitettujen osapuolten toimivaltaiset hallintoviranomaiset allekirjoittavat kyseiset järjestelyt.
   4.   Puitesopimuksia voidaan tehdä hankintojen toteuttamiseksi kustannustehokkaimmalla tavalla. Ennen kuin hallinnoija allekirjoittaa sopimukset, ne toimitetaan erityiskomitean hyväksyttäväksi, ja ne on asetettava jäsenvaltioiden ja operaation komentajien käyttöön näiden halutessa niitä käyttää. Tässä säännöksessä ei aseta jäsenvaltioille minkäänlaista velvoitetta avustamiseen tai tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen puitesopimuksen pohjalta.
   12 artikla
   Kolmansien valtioiden rahoitusosuuksien maksamiseen liittyvät pysyvät ja tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt
   1.   Hallinnoija neuvottelee neuvoston nimeämien, EU:n operaatioiden rahoitukseen mahdollisesti osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa pysyvät hallinnolliset järjestelyt, ja neuvoston nimeämien, tietyn EU:n operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt Euroopan unionin ja kyseisten kolmansien valtioiden välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti. Nämä järjestelyt toteutetaan Athenen ja kyseisten kolmansien valtioiden toimivaltaisten hallintoyksiköiden välisenä kirjeenvaihtona, jossa vahvistetaan tarvittavat menettelytavat rahoitusosuuksien maksamiseksi nopeasti.
   2.   Hallinnoija voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden maksujen helpottamiseksi, kunnes 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty.
   3.   Hallinnoijan on ilmoitettava suunnitelluista 1 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä etukäteen erityiskomitealle, ennen kuin hän allekirjoittaa ne Athenen nimissä.
   4.   Unionin käynnistäessä sotilasoperaation hallinnoija toteuttaa operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa sovitut järjestelyt neuvoston päättämien rahoitusosuuksien mukaisesti.
   4   LUKU

      PANKKITILIT

   13 artikla
   Avaaminen ja tarkoitus
   1.   Pankkitili tai pankkitilit avataan unionin jäsenvaltioon sijoittautuneessa ensiluokkaisessa rahoituslaitoksessa, ja se on euromääräinen käyttötili tai lyhytaikainen tili. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tilejä voidaan avata muualle kuin jäsenvaltioon sijoittautuneissa rahoituslaitoksissa hallinnoijan hyväksyttyä sen.
   2.   Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan avata muun valuutan kuin euron määräisiä tilejä.
   3.   Rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuudet maksetaan näille pankkitileille. Tileiltä voidaan maksaa Athenen hallinnoimat menot ja maksaa operaation komentajalle sotilasoperaation yhteisiin kustannuksiin liittyvien menojen toteuttamiseen tarvittavat ennakkomaksut.
   14 artikla
   Varainhoito
   1.   Kaikki Athenen tililtä suoritettavat maksut edellyttävät sekä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan että tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän allekirjoitusta.
   2.   Pankkitilejä ei saa ylittää.
   5   LUKU

      YHTEISET KUSTANNUKSET

   15 artikla
   Yhteisten kustannusten määritelmä ja hyväksyttävien maksujen kaudet
   1.   Athene vastaa liitteessä I luetelluista yhteisistä kustannuksista riippumatta siitä, milloin ne ovat syntyneet. Kun kustannukset otetaan talousarvion momenttiin, josta käy ilmi operaatio, johon ne pääosin liittyvät, niitä pidetään kyseisen operaation ”operatiivisina kustannuksina”. Muutoin niitä pidetään ”operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden jälkeisinä yhteisinä kustannuksina”.
   2.   Lisäksi Athene vastaa liitteessä II luetelluista yhteisistä operatiivisista kustannuksista operaatiota koskevan kriisinhallinnallisen toimintaperiaatteen hyväksymisestä alkavan ja operaation komentajan nimittämiseen päättyvän kauden aikana. Erityiskomitea voi erityistapauksissa kuultuaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa muuttaa kautta, jonka aikana Athene vastaa kyseisistä kustannuksista.
   3.   Operaation aktiivisen vaiheen aikana, joka alkaa operaation komentajan nimittämisestä ja päättyy päivään, jona operaatioesikunta lopettaa toimintansa, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina

               a)

               liitteessä III olevassa A osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;

               b)

               neuvoston niin päättäessä liitteessä III olevassa B osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;

               c)

               liitteessä III olevassa C osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista tapauksissa, joissa operaation komentaja on niitä pyytänyt ja erityiskomitea on ne hyväksynyt.

         4.   Sotilasalan tukitoimen aktiivisen vaiheen aikana, sellaisena kuin neuvosto on sen määritellyt, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina neuvoston tapauskohtaisesti liitteen III perusteella määrittelemistä yhteisistä kustannuksista.
   5.   Operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia ovat myös liitteessä IV luetellut operaation loppuselvitykseen tarvittavat menot.
   Operaatio on selvitetty loppuun, kun yhteisesti operaatiota varten rahoitetut varusteet ja infrastruktuurit on toimitettu niiden lopulliseen määränpäähän ja operaation tilinpäätös on hyväksytty.
   6.   Yhteisiksi kustannuksiksi ei hyväksytä mitään menoja sellaisten kustannusten kattamiseksi, jotka yksi tai useampi rahoitukseen osallistuva valtio, unionin toimielin tai kansainvälinen järjestö olisi operaation järjestämisestä riippumatta joka tapauksessa ottanut vastatakseen.
   7.   Erityiskomitea voi päättää tapauskohtaisesti, että tiettyjä muita kuin liitteessä III olevassa B osassa lueteltuja lisäkustannuksia voidaan erityistapauksissa pitää tietyn operaation yhteisinä kustannuksina sen aktiivisen vaiheen aikana.
   8.   Jos erityiskomitea ei pääse asiasta yksimielisyyteen, se voi puheenjohtajavaltion aloitteesta siirtää asian neuvoston käsiteltäväksi.
   16 artikla
   Harjoitukset
   1.   Euroopan unionin harjoitusten yhteiset kustannukset rahoitetaan Athenen kautta niiden sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sellaisiin operaatioihin, joiden rahoitukseen kaikki osallistuvat jäsenvaltiot osallistuvat.
   2.   Nämä harjoitusten yhteiset kustannukset koostuvat ensinnäkin toiminta-alueelle siirrettävistä tai kiinteistä esikunnista aiheutuvista lisäkustannuksista ja toiseksi lisäkustannuksista, jotka syntyvät EU:lle harjoituksen käyttöön tarjottujen Naton yhteisten voimavarojen käyttämisestä.
   3.   Harjoitusten yhteisiin kustannuksiin eivät sisälly kustannukset, jotka liittyvät

               a)

               pääomahankintoihin, mukaan lukien rakennuksiin, infrastruktuuriin ja varusteisiin liittyvät hankinnat;

               b)

               harjoitusten suunnittelu- ja valmisteluvaiheeseen, paitsi jos erityiskomitea on ne hyväksynyt;

               c)

               joukkojen kuljetukseen, kasarmeihin ja majoitukseen.

         17 artikla
   Rahoitusohje
   Jokaiseen päätökseen, jolla neuvosto päättää EU:n sotilasoperaation perustamisesta tai jatkamisesta, on sisällyttävä rahoitusohje kyseisen operaation yhteisten kustannusten kattamiseksi. Hallinnoija arvioi erityisesti unionin sotilasesikunnan ja operaation komentajan avustuksella, jos hän hoitaa tehtävää, operaation yhteisten kustannusten kattamiseksi suunnitellulla ajanjaksolla tarvittavan arvioidun määrän. Hallinnoija ehdottaa määrää puheenjohtajavaltion välityksellä neuvoston elimelle, jonka tehtävänä on käsitellä ehdotusta päätökseksi. Erityiskomitean jäsenet kutsutaan kyseisessä elimessä käytäviin rahoitusohjetta koskeviin keskusteluihin.
   6   LUKU

      TALOUSARVIO

   18 artikla
   Talousarvion periaatteet
   1.   Euromääräisenä laadittava talousarvio on säädös, jolla ennakoidaan ja hyväksytään kullekin varainhoitovuodelle Athenen hallinnoimat yhteisiin kustannuksiin liittyvät kokonaistulot ja -menot.
   2.   Kaikki menot liitetään tiettyyn operaatioon lukuun ottamatta tarvittaessa liitteessä I lueteltuja kustannuksia.
   3.   Talousarvioon otetut määrärahat hyväksytään varainhoitovuodeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.
   4.   Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
   5.   Mitään yhteisiin kustannuksiin liittyvää tuloa tai menoa ei voida toteuttaa muutoin kuin osoittamalla se tiettyyn budjettikohtaan ja siihen otettujen määrärahojen rajoissa, paitsi 32 artiklan 5 kohdan nojalla.
   19 artikla
   Vuotuinen talousarvio
   1.   Hallinnoija laatii joka vuosi talousarvioesityksen seuraavaa varainhoitovuotta varten kunkin operaation komentaja avustaessa oman operaationsa osalta.
   2.   Esitys sisältää:

               a)

               arvioidut määrärahat operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi;

               b)

               arvioidut määrärahat meneillään olevien tai suunniteltujen operaatioiden yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi, tarvittaessa myös jonkun valtion tai kolmannen osapuolen ennakkoon rahoittamien yhteisten kustannusten korvaamiseen tarvittavat määrärahat;

               c)

               26 artiklassa tarkoitetut alustavat määrärahat;

               d)

               arvion menojen kattamiseen tarvittavista tuloista.

         3.   Maksusitoumus- ja maksumäärärahat jaotellaan osastoihin ja lukuihin, joissa menot ryhmitellään laatunsa tai käyttötarkoituksensa mukaan ja jaotellaan tarvittaessa edelleen momentteihin. Talousarvioesitykseen sisältyy luvuittain tai momenteittain eritelty selvitysosa. Kutakin operaatiota varten on yksi osasto. Yksi osasto on talousarvion yleinen osa, johon kuuluvat operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeiset yhteiset kustannukset.
   4.   Kussakin osastossa voi olla luku ”alustavat määrärahat”. Nämä määrärahat otetaan talousarvioon, kun vakavien perusteiden nojalla on epävarmuutta määrärahojen määrästä tai talousarvioon otettujen määrärahojen toteuttamismahdollisuudesta.
   5.   Tulot muodostuvat:

               a)

               osallistuvien jäsenvaltioiden ja rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden rahoitusosuuksista;

               b)

               sekalaisista tuloista, jotka jaotellaan osaston mukaan ja jotka käsittävät korkotuloja ja myyntituloja sekä edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon sen jälkeen, kun erityiskomitea on sen määritellyt.

         6.   Hallinnoija esittää talousarvioesityksen erityiskomitealle viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Erityiskomitea hyväksyy talousarvioesityksen ennen joulukuun 31 päivää. Hallinnoija vahvistaa hyväksytyn talousarvion ja antaa sen tiedoksi osallistuville jäsenvaltioille ja rahoitukseen osallistuville valtioille.
   20 artikla
   Lisätalousarviot
   1.   Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa hallinnoija voi ehdottaa lisätalousarvioesitystä, myös kun operaatio käynnistetään kesken varainhoitovuoden. Lisätalousarvio laaditaan, esitetään, hyväksytään, vahvistetaan ja annetaan tiedoksi samaa menettelyä noudattaen kuin vuosittainen talousarvio. Erityiskomitea käsittelee esityksen asian kiireellisyyden huomioon ottaen.
   2.   Kun lisätalousarvioesitys johtuu uuden operaation käynnistämisestä tai käynnissä olevan operaation talousarvioon liittyvistä muutoksista, hallinnoija ilmoittaa erityiskomitealle kyseisen operaation ennakoiduista kokonaiskustannuksista. Mikäli kustannukset ylittävät merkittävästi asianomaisen rahoitusohjeen, erityiskomitea voi pyytää neuvostoa hyväksymään sen.
   3.   Lisätalousarvioesitys, joka johtuu uuden operaation käynnistämisestä, on toimitettava erityiskomitealle neljän kuukauden määräajassa rahoitusohjeen hyväksymisestä, ellei erityiskomitea päätä pidemmästä määräajasta.
   21 artikla
   Määrärahasiirrot
   1.   Hallinnoija voi tarvittaessa operaation komentajan ehdotuksesta suorittaa määrärahasiirtoja. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle aikomuksestaan vähintään viikko etukäteen edellyttäen, että tämä on mahdollista asian kiireellisyys huomioon ottaen. Erityiskomitean ennakkohyväksyntä vaaditaan kuitenkin silloin, kun:

               a)

               suunniteltu määrärahasiirto muuttaa operaation ennakoituja kokonaismäärärahoja;
               tai

               b)

               varainhoitokaudelle suunnitellut määrärahasiirrot luvusta toiseen ylittävät 10 prosenttia sen luvun määrärahoista, josta määrärahat siirretään, sellaisina kuin ne on otettu varainhoitovuoden talousarvioon päivänä, jona harkittava määrärahasiirtoehdotus tehdään.

         2.   Operaation komentaja voi, katsoessaan sen operaation moitteettoman toiminnan kannalta tarpeelliseksi, kolmen kuukauden kuluessa operaation aloittamispäivästä toteuttaa operaatiolle osoitettujen määrärahojen siirtoja momentilta toiselle ja luvusta toiseen talousarvion osassa ”yhteiset operatiiviset kustannukset”. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
   22 artikla
   Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
   1.   Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat, joita ei ole sidottu, peruutetaan periaatteessa varainhoitovuoden lopussa, jollei 2 kohdassa toisin säädetä.
   2.   Athenen hallinnoimien tarvikkeiden ja varusteiden varastointikulujen kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää yhden kerran seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että vastaava sitoumus on annettu ennen kuluvan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että niitä tarvitaan operaatioon, jota ei ole selvitetty loppuun.
   3.   Hallinnoijan on annettava edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettäviä sitomattomia määrärahoja koskevat ehdotukset erityiskomitean hyväksyttäväksi ennen helmikuun 15 päivää. Ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei erityiskomitea päätä toisin maaliskuun 15 päivään mennessä.
   4.   Edeltävältä varainhoitovuodelta peräisin olevat sidotut määrärahat on siirrettävä seuraavalle varainhoitovuodelle, ja hallinnoijan on ilmoitettava asiasta erityiskomitealle 15 päivään helmikuuta mennessä.
   23 artikla
   Menojen aikaistettu toteuttaminen
   Sen jälkeen kun vuosittainen talousarvio on hyväksytty, määrärahoja voidaan käyttää sitoumusten ja maksujen kattamiseen siinä määrin, kuin se on operaation kannalta välttämätöntä.
   7   LUKU

      RAHOITUSOSUUDET JA KORVAUKSET

   24 artikla
   Rahoitusosuuksien määrittäminen
   1.   Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat, joita ei voida kattaa sekalaisilla tuloilla, rahoitetaan osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.
   2.   Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat katetaan operaation rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksilla.
   3.   Operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat määrältään yhtä suuret kuin talousarvioon otetut, operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat vähennettynä niiden rahoitusosuuksien määrällä, jotka rahoitukseen osallistuvat kolmannet valtiot ovat velvollisia maksamaan samaa operaatiota varten tämän päätöksen 12 artiklan mukaisesti.
   4.   Rahoitusosuuksien jakautuminen niiden jäsenvaltioiden kesken, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, määräytyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdassa määritellyn bruttokansantulon mukaan määräytyvän asteikon ja Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (3) tai muun, sen korvaavan neuvoston päätöksen mukaisesti.
   5.   Rahoitusosuuksien laskennassa käytetään unionin hyväksymään viimeisimpään yleiseen talousarvioon liitetyssä taulukossa ”Yleisen talousarvion rahoitus omien varojen lajien ja jäsenvaltioiden mukaan” olevassa sarakkeessa ”BKTL-varat” olevia tietoja. Kutakin jäsenvaltiota, jolta rahoitusosuutta pyydetään, koskeva rahoitusosuus on suhteessa kyseisen jäsenvaltion bruttokansantulon (BKTL) osuuteen niiden jäsenvaltioiden, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, yhteenlasketusta BKTL:stä.
   25 artikla
   Rahoitusosuuksien maksuaikataulu
   1.   Kun neuvosto vahvistaa rahoitusohjeen EU:n sotilasoperaatiolle, rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan noin 30 prosenttia rahoitusohjeesta, ellei neuvosto päätä erilaisesta prosenttiosuudesta. Hallinnoijan on esitettävä rahoitusosuuspyynnöt operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti sovittuun enimmäistasoon saakka.
   2.   Erityiskomitea voi hallinnoijan ehdotuksesta päättää, että lisärahoitusosuuksia pyydetään ennen operaation lisätalousarvion vahvistamista. Erityiskomitea voi päättää siirtää asian neuvoston toimivaltaisten valmistelevien elinten käsiteltäväksi.
   3.   Sen jälkeen kun tiettyä operaatiota varten on vahvistettu lisätalousarvio, jäsenvaltiot maksavat kyseistä operaatiota koskevien 24 artiklan mukaisten rahoitusosuuksiensa jäljellä olevan määrän. Jos operaation suunniteltu kesto on enemmän kuin kuusi kuukautta varainhoitovuodesta, rahoitusosuuksien jäljellä oleva määrä maksetaan kuitenkin kahdessa erässä. Tällöin ensimmäinen erä on maksettava 60 päivän kuluessa operaation aloittamisesta; toinen erä on maksettava määräajassa, jonka erityiskomitea asettaa hallinnoijan ehdotuksesta ottaen huomioon operatiiviset tarpeet. Erityiskomitea voi poiketa tämän kohdan säännöksistä.
   4.   Hallinnoija lähettää kirjallisesti sitä vastaavat rahoituspyynnöt kansallisille hallinnoille, joiden yhteystiedot on ilmoitettu hänelle, kun

               a)

               erityiskomitea on hyväksynyt varainhoitovuoden talousarvion 19 artiklassa säädetyn mukaisesti. Ensimmäinen rahoitusosuuspyyntö kattaa kahdeksan kuukauden operatiiviset tarpeet. Toinen rahoitusosuuspyyntö kattaa rahoitusosuuksien jäljellä oleva määrän ottaen huomioon edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon, jos erityiskomitea on päättänyt kyseisen saldon ottamisesta nykyiseen talousarvioon sen jälkeen, kun tilintarkastajan lausunto on saatu;

               b)

               rahoitusohje on vahvistettu 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti; tai

               c)

               lisätalousarvio on hyväksytty 20 artiklassa säädetyn mukaisesti.

         5.   Rahoitusosuudet on maksettava 30 päivän kuluessa vastaavan pyynnön lähettämisestä, paitsi uuden varanhoitovuoden talousarviota koskevan ensimmäisen rahoitusosuuspyynnön osalta, jolloin maksamiselle on asetettava 40 päivän määräaika vastaavan rahoitusosuuspyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen muiden säännösten soveltamista.
   6.   Kukin rahoitukseen osallistuva valtio vastaa rahoitusosuuksien maksamiseen liittyvistä pankkikuluista omalta osaltaan.
   7.   Hallinnoija vahvistaa rahoitusosuudet vastaanotetuiksi.
   26 artikla
   Ennakkorahoitus
   1.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation yhteydessä rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan rahoitusohjetta vastaavan määrän. Maksut suoritetaan jäljempänä määritellyllä tavalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 3 kohdan soveltamista.
   2.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaatioiden rahoittamiseksi ennakkoon operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden on joko

               a)

               maksettava Athenea koskevia rahoitusosuuksia ennakkoon; tai

               b)

               kun neuvosto päättää toteuttaa EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation, jonka rahoitukseen ne osallistuvat, maksettava rahoitusosuutensa kyseisen operaation yhteisiin kustannuksiin viiden päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä rahoitusohjeen suuruisena, jollei neuvosto toisin päätä.

         3.   Edellä mainittua tarkoitusta varten alustavat määrärahat talousarvion erityiseen osastoon määrittää erityiskomitea, jossa on yksi edustaja kustakin ennakkoon maksavasta jäsenvaltiosta. Nämä alustavat määrärahat katetaan rahoitusosuuksilla, jotka ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden on maksettava 90 päivän kuluessa kyseisiä rahoitusosuuksia koskevan pyynnön lähettämisestä.
   4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetut mahdolliset alustavat määrärahat, joita käytetään operaatioon, on täydennettävä 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
   5.   Ennakkoon maksava jäsenvaltio voi erityisolosuhteissa valtuuttaa hallinnoijan käyttämään sen ennakkoon maksettua rahoitusosuutta kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuden kattamiseksi sellaisessa muun kuin nopean toiminnan operaatiossa, johon se osallistuu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
   6.   Jos varoja tarvitaan operaatioon, joka ei ole nopean toiminnan operaatio, ennen kuin rahoitusosuuksia kyseiseen operaatioon on vastaanotettu riittävästi:

               a)

               operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia rahoitusosuuksia voidaan kyseisten ennakkoon maksaneiden jäsenvaltioiden suostumuksella käyttää enintään 75 prosenttia operaation edellyttämien rahoitusosuuksien kattamiseksi. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.

               b)

               tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa on niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole maksaneet rahoitusosuuksia ennakkoon, maksettava 25 artiklan 1 kohdan mukaiset operaatioon liittyvät rahoitusosuudet kyseisten jäsenvaltioiden suostumuksella viiden päivän kuluessa siitä, kun hallinnoija on lähettänyt sitä koskevan pyynnön.

         7.   Sen estämättä, mitä 32 artiklan 3 kohdassa säädetään, operaation komentaja saa sitoa ja maksaa hänen käyttöönsä osoitetut määrärahat.
   8.   Jäsenvaltio voi peruuttaa tekemänsä valinnan ilmoittamalla siitä hallinnoijalle vähintään kolme kuukautta etukäteen.
   9.   Ennakkoon annetusta rahoituksesta ansaitut korot lasketaan vuosittain ennakkoon maksaneiden jäsenvaltioiden hyväksi ja lisätään niiden alustaviin määrärahoihin. Määristä ilmoitetaan näille jäsenvaltioille osana vuotuista talousarvion hyväksymismenettelyä.
   27 artikla
   Ennakkomaksujen korvaaminen
   1.   Jäsenvaltio, kolmas valtio tai soveltuvin osin kansainvälinen järjestö, jonka neuvosto on valtuuttanut rahoittamaan ennakkoon osan operaation yhteisistä kustannuksista, voi saada Athenelta korvauksen esittämällä hallinnoijalle viimeistään kahden kuukauden kuluttua kyseisen operaation päättymisestä pyynnön, johon on liitetty tarvittavat tositteet.
   2.   Korvaus voidaan maksaa vain, jos operaation komentaja, jos tämä hoitaa edelleen tehtävää, ja hallinnoija ovat hyväksyneet sen.
   3.   Jos rahoitukseen osallistuvan valtion korvauspyyntö hyväksytään, korvaus voidaan vähentää hallinnoijan kyseiselle valtiolle osoittamasta seuraavasta rahoitusosuuspyynnöstä.
   4.   Jos rahoitusosuuspyyntöjä ei ole suunnitteilla, kun pyyntö hyväksytään, tai mikäli hyväksytty korvauspyyntö ylittää suunnitellun rahoitusosuuspyynnön, hallinnoija maksaa korvattavan summan 30 päivän kuluessa ottaen huomioon Athenen käteisvarat ja kyseisen operaation yhteisten kustannusten rahoitustarpeet.
   5.   Korvaus maksetaan tämän päätöksen mukaisesti, vaikka operaatio olisi peruttu.
   6.   Korvaukseen sisältyy ennakkomaksuna käyttöön annetusta summasta koituvat korot.
   28 artikla
   Athenen suorittama muiden kuin yhteisiin kustannuksiin kuuluvien menojen hallinnointi
   1.   Erityiskomitea voi hallinnoijan, jota avustaa operaation komentaja, tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että tiettyjen operaatioon liittyvien menojen (jäljempänä ’kansallisesti vastattavat kustannukset’) hallinnointi, annetaan Athenelle, vaikka kukin jäsenvaltio vastaakin niistä edelleen omalta osaltaan.
   2.   Erityiskomitea voi päätöksellään valtuuttaa operaation komentajan tekemään operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansien osapuolten nimissä sopimuksia sellaisten palvelujen ja tarvikkeiden hankkimiseksi, jotka rahoitetaan kansallisesti vastattavina kustannuksina.
   3.   Erityiskomitea määrää päätöksellään kansallisesti vastattavia kuluja koskevien ennakkomaksujen yksityiskohdista.
   4.   Athene hoitaa sille uskottujen kunkin jäsenvaltion ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansien osapuolten kansallisesti vastattavien kulujen kirjanpidon. Se lähettää joka kuukausi kullekin jäsenvaltiolle ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansille osapuolille yhteenvedon jäsenvaltion vastuulla olevista menoista, joita jäsenvaltiolle tai sen henkilöstölle on koitunut edellisen kuukauden kuluessa, ja pyytää tarvittavat varat menojen hoitamiseksi. Jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvissa tapauksissa näiden kolmansien osapuolten on maksettava pyydetyt varat Athenelle 30 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
   29 artikla
   Viivästyskorko
   1.   Jos valtio ei ole hoitanut rahoitusta koskevia velvoitteitaan, siihen sovelletaan soveltuvin osin EU:n talousarvio-osuuksien maksamiseen sovellettavia viivästyskorkoja koskevia unionin sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 71 artiklassa.
   2.   Jos maksu on myöhässä enintään kymmenen päivää, korkoa ei peritä. Jos maksu on myöhässä enemmän kuin kymmenen päivää, korkoa peritään koko viivästyksen ajalta.
   8   LUKU

      MENOJEN TOTEUTTAMINEN

   30 artikla
   Periaatteet
   1.   Athenen määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.
   2.   Tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävänä on toteuttaa Athenen tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista. Menojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjät tekevät talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistavat menoja, hyväksyvät niitä maksettavaksi ja valmistelevat määrärahojen käyttöä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tehtäviään tekemällä päätöksen, josta käyvät ilmi

               a)

               tehtävien hoitajat asianmukaisella tasolla;

               b)

               siirretyn toimivallan ulottuvuus; ja

               c)

               edunsaajien mahdollisuus siirtää saamaansa toimivaltaa edelleen toiselle.

         3.   Määrärahojen toteuttaminen varmistetaan noudattamalla tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtävien eriyttämisen periaatetta. Tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtäviä ei voi hoitaa sama henkilö. Kaikki Athenen hallinnoimista varoista suoritettavat maksut edellyttävät tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän yhteistä allekirjoitusta.
   4.   Kun yhteisten menojen toteuttaminen annetaan jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai soveltuvin osin kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen toteuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen soveltamista. Kun hallinnoija toteuttaa menoja suoraan, se noudattaa Euroopan unionin yleisen talousarvion neuvostoa koskevan osan toteuttamiseen sovellettavia sääntöjä.
   5.   Hallinnoija voi kuitenkin toimittaa puheenjohtajavaltiolle luonnoksia neuvostolle tai erityiskomitealle annettaviksi ehdotuksiksi yhteisten menojen toteuttamista koskevista säännöistä.
   6.   Erityiskomitea voi antaa yhteisten menojen toteuttamista koskevia sääntöjä, jotka poikkeavat 4 kohdasta.
   31 artikla
   Operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeiset yhteiset kustannukset tai yhteiset kustannukset, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon
   Hallinnoija hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten osalta sekä sellaisten yhteisten kustannusten osalta, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon.
   32 artikla
   Yhteiset operatiiviset kustannukset
   1.   Operaation komentaja hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät johtamansa operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta. Hallinnoija hoitaa kuitenkin tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät niiden operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta, jotka ovat syntyneet yksittäisen operaation valmisteluvaiheen aikana ja jotka Athene toteuttaa suoraan tai jotka liittyvät operaatioon sen aktiivisen vaiheen jälkeen.
   2.   Hallinnoija siirtää operaation komentajalle tämän pyynnöstä operaation menojen kattamiseen tarvittavat määrät Athenen pankkitililtä Athenen puolesta avatulle pankkitilille, jonka operaation komentaja on hallinnoijalle ilmoittanut.
   3.   Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen rahoitusohjeen hyväksyminen antaa hallinnoijalle ja operaation komentajalle, kummallekin oman toimivaltansa puitteissa, oikeuden sitoa ja maksaa kyseisen operaation menoja enintään 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti vahvistettuun prosenttiosuuteen rahoitusohjeesta, ellei neuvosto päätä sitoumusten lisäämisestä.
   Erityiskomitea voi hallinnoijan tai operaation komentajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon operatiivisen tarpeellisuuden ja kiireellisyyden päättää lisämenojen sitomisesta ja tarvittaessa maksatuksesta. Erityiskomitea voi päättää siirtää puheenjohtajavaltion välityksellä asian neuvoston toimivaltaisten valmisteluelinten käsiteltäväksi, ellei toimintaolosuhteista muuta johdu. Tätä poikkeusta ei sovelleta sen jälkeen, kun kyseisen operaation talousarvio on hyväksytty.
   4.   Ennen operaation talousarvion hyväksymistä hallinnoijan ja operaation komentajan tai hänen edustajansa on annettava, kummankin omalta osaltaan, erityiskomitealle kuukausittain selvitys menoista, joita voidaan käsitellä kyseisen operaation yhteisinä menoina. Erityiskomitea voi hallinnoijan, operaation komentajan tai jäsenvaltion ehdotuksesta antaa ohjeet menojen toteuttamiseksi tänä aikana.
   5.   Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen operaation komentaja voi, mikäli EU:n sotilasoperaatioon osallistuva henkilöstö on välittömässä hengenvaarassa, ylittää talousarvioon otetut määrärahat toteuttaakseen näiden ihmishenkien säästämiseksi tarvittavat menot. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle mahdollisimman pian. Tässä tapauksessa hallinnoija ehdottaa yhdessä operaation komentajan kanssa tarvittavat määrärahasiirrot ennakoimattomien menojen kattamiseksi. Jos tällaisten menojen riittävää rahoitusta ei voida varmistaa määrärahasiirroin, hallinnoijan on tehtävä ehdotus lisätalousarvioksi.
   9   LUKU

      YHTEISESTI RAHOITETTUJEN LAITTEISTOJEN JA INFRASTRUKTUURIEN LOPULLINEN KÄYTTÖTARKOITUS

   33 artikla
   Laitteistot ja infrastruktuurit
   1.   Operaation komentaja ehdottaa johtamansa operaation loppuselvitystä varten lopullisen käyttötarkoituksen operaatiota varten yhteisesti rahoitetuille laitteistoille ja infrastruktuureille. Hänen on tarvittaessa ehdotettava erityiskomitealle asiaankuuluvaa arvonalennuskerrointa.
   2.   Hallinnoija hallinnoi operaation aktiivisen vaiheen päätyttyä olemassa olevia laitteistoja ja infrastruktuureja ja toteuttaa tarvittavat toimet näiden lopullisen käyttötarkoituksen löytämiseksi. Hänen on tarvittaessa ehdotettava erityiskomitealle asiaankuuluvaa arvonalennuskerrointa.
   3.   Erityiskomitea hyväksyy laitteistojen, infrastruktuurien ja muun omaisuuden arvonalennuskertoimet mahdollisimman nopeasti.
   4.   Erityiskomitea hyväksyy yhteisesti rahoitettujen laitteistojen ja infrastruktuurien lopullisen käyttötarkoituksen ja ottaa siinä huomioon operatiiviset tarpeet ja rahoitusta koskevat arviointiperusteet. Lopullinen käyttötarkoitus voi olla seuraava:

               a)

               infrastruktuurit voidaan myydä tai luovuttaa Athenen välityksellä isäntävaltiolle, jäsenvaltiolle tai kolmannelle osapuolelle;

               b)

               laitteistot voidaan joko myydä Athenen välityksellä jäsenvaltiolle, isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle tai varastoida ja ylläpitää Athenen, jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen toimesta käytettäväksi myöhemmässä operaatiossa.

         5.   Jos laitteistot ja infrastruktuurit myydään, ne on myytävä niiden markkina-arvosta tai, jos markkina-arvoa ei voida määrittää, oikeasta ja kohtuullisesta hinnasta ottaen huomioon paikalliset erityisolosuhteet.
   6.   Myynti tai luovutus isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle toteutetaan ottamalla tarvittaessa huomioon asiaankuuluvat turvallisuussäännöt.
   7.   Jos päätetään, että Athene säilyttää operaatiota varten yhteisesti rahoitetut laitteistot, rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot voivat pyytää muilta osallistuvilta jäsenvaltioilta taloudellista korvausta. Erityiskomitea, joka koostuu kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden edustajista, tekee tarvittavat päätökset hallinnoijan ehdotuksesta.
   10   LUKU

      KIRJANPITO JA OMAISUUSLUETTELO

   34 artikla
   Yhteisten operatiivisten kustannusten kirjanpito
   Operaation komentaja pitää kirjaa Athenelta saaduista tilisiirroista sekä sitomistaan menoista ja suoritetuista maksuista ja saaduista tuloista sekä pitää yllä omaisuusluetteloa Athenen talousarviosta rahoitetusta irtaimesta omaisuudesta, jota käytetään hänen johtamassaan operaatiossa.
   35 artikla
   Konsolidoitu kirjanpito
   1.   Tilinpitäjä pitää kirjaa maksuun pantavista rahoitusosuuksista ja suoritetuista tilisiirroista. Lisäksi hän laatii kirjanpidon operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeisistä yhteisistä kustannuksista välittömästi hallinnoijan vastuulla toteutetuista operatiivisista menoista ja tuloista.
   2.   Tilinpitäjä laatii konsolidoidun kirjanpidon Athenen tuloista ja menoista. Kukin operaation komentaja toimittaa hänelle sitä varten tilitiedot sitomistaan menoista ja suorittamistaan maksuista sekä saaduista tuloista.
   11   LUKU

      TILINTARKASTUS JA TILINPÄÄTÖS

   36 artikla
   Säännöllinen tiedottaminen erityiskomitealle
   Hallinnoija esittää joka kolmas kuukausi erityiskomitealle selvityksen varainhoitovuoden alun jälkeen toteutetuista tuloista ja menoista. Tätä varten on kunkin operaation komentajan toimitettava hallinnoijalle selvitys johtamansa operaation yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin liittyvistä menoista.
   37 artikla
   Tilintarkastuksen suorittamista koskevat edellytykset
   1.   Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavien henkilöiden on ennen toimeksiantonsa suorittamista läpäistävä luotettavuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia turvallisuusluokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”Secret UE” asti, tai vastaava jäsenvaltion tai Naton teettämä luotettavuusselvitys. Näiden henkilöiden on huolehdittava tilintarkastustehtävän aikana tietoonsa saamien tietojen salassapidosta ja tietosuojasta kyseisiin tietoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
   2.   Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavilla henkilöillä on oikeus saada viipymättä ja ilman ennakkovaroitusta tutustua tuloja ja menoja koskeviin asiakirjoihin ja millä tahansa tietovälineillä tallennettuihin tietoihin sekä saada pääsy tiloihin, joissa kyseisiä asiakirjoja ja tietovälineitä säilytetään. He voivat tehdä niistä kopioita. Athenen tulojen ja menojen toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden on avustettava hallinnoijaa ja tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavia henkilöitä, siinä määrin kuin se on tarpeen näiden toimeksiannon toteuttamiseksi.
   38 artikla
   Ulkoinen tilintarkastus
   1.   Kun Athenen menojen toteuttaminen on annettu jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen tilintarkastukseen.
   2.   Hallinnoija tai hänen nimeämänsä henkilöt voivat kuitenkin koska tahansa suorittaa Athenen operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeisiä yhteisiä kustannuksia tai operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia koskevan tilintarkastuksen. Lisäksi erityiskomitea voi koska tahansa hallinnoijan tai jäsenvaltion pyynnöstä nimetä ulkoisia tilintarkastajia, joiden toimeksiannon ja työehdot se määrittää.
   3.   Ulkoisia tilintarkastuksia varten perustetaan tilintarkastuslautakunta, johon kuuluu kuusi jäsentä. Erityiskomitea nimittää jäsenet jäsenvaltioiden ehdottamien ehdokkaiden joukosta kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Erityiskomitea voi pidentää jäsenten toimikautta enintään kuudella kuukaudella.
   Ehdokkaiden on oltava jäsenvaltion korkeimman kansallisen tilintarkastuselimen jäseniä tai kyseisen elimen suosittelemia, ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Heidän on oltava tarpeen mukaan käytettävissä Athenen puolesta suoritettaviin tehtäviin. Näissä tehtävissä:

               a)

               tilintarkastuslautakunnan jäsenten palkan maksaa tilintarkastuselin, jonka palveluksessa he ovat, mutta Athene maksaa heidän virkamatkakulunsa Euroopan unionin vastaavaan palkkaluokkaan kuuluviin virkamiehiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti;

               b)

               jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan neuvoja muilta kuin erityiskomitealta; tilintarkastustehtävässään tilintarkastuslautakunta ja sen jäsenet ovat täysin riippumattomia ja vastuussa ainoastaan ulkoisen tilintarkastuksen suorittamisesta;

               c)

               jäsenet selvittävät toimeksiantonsa tulokset vain erityiskomitealle;

               d)

               jäsenet tarkistavat varainhoitovuoden aikana sekä jälkikäteen paikalla suoritettavilla tarkastuksilla ja kirjapitotositteiden tarkastuksilla, että Athenen rahoittamat menot tai ennakkoon rahoittamat menot on toteutettu sovellettavaa lainsäädäntöä sekä moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen ja että sisäinen valvonta on riittävää.

         Tilintarkastuslautakunta valitsee joka vuosi keskuudestaan puheenjohtajan tai jatkaa tämän kautta. Se hyväksyy jäsentensä suorittamiin tilintarkastuksiin sovellettavat säännöt, jotka ovat korkeimpien kansainvälisten normien mukaisia. Tilintarkastuslautakunta hyväksyy jäsentensä laatimat tilintarkastuskertomukset ennen niiden toimittamista hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
   4.   Erityiskomitea voi tapauskohtaisesti ja erityisin perustein päättää käyttää muita ulkopuolisia elimiä.
   5.   Athenen nimissä toimivien tilintarkastajien toteuttamien tilintarkastusten kustannuksia pidetään Athenen vastuulla olevina yhteisinä kustannuksina.
   39 artikla
   Sisäinen tilintarkastus
   1.   Neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ehdotuksesta ja ilmoitettuaan asiasta erityiskomitealle Athenelle sisäisen tilintarkastajan ja vähintään yhden varatilintarkastajan kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran; sisäisillä tilintarkastajilla on oltava tarvittava pätevyys ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Sisäinen tilintarkastaja ei saa olla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä; hän ei saa osallistua tilinpäätösten laatimiseen.
   2.   Sisäinen tilintarkastaja raportoi hallinnoijalle riskienhallinnasta, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia operaatioiden sisäisen valvonnan parantamiseksi ja moitteettoman varainhoidon edistämiseksi. Hänen tehtävänään on muun muassa arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden tuloksellisuutta politiikkojen ja tavoitteiden toteuttamisessa suhteessa niihin liittyviin riskeihin.
   3.   Sisäisen tilintarkastajan toimeksianto kattaa kaikki Athenen tulojen kantamiseen tai Athenen välityksellä rahoitettujen menojen toteuttamiseen osallistuvat yksiköt.
   4.   Sisäinen tilintarkastaja suorittaa tarpeen mukaan yhden tai useamman tilintarkastuksen varainhoitovuoden aikana. Hän raportoi hallinnoijalle ja ilmoittaa havaintonsa ja suosituksensa operaation komentajalle. Operaation komentaja ja hallinnoija vastaavat tilintarkastusten perusteella annettujen suositusten noudattamisesta.
   5.   Hallinnoija toimittaa erityiskomitealle vuosittain sisäistä tilintarkastusta koskevan yhteenvedon, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tilintarkastusten lukumäärä ja tyyppi, tehdyt havainnot, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut jatkotoimet.
   6.   Lisäksi operaation komentaja huolehtii siitä, että sisäinen tilintarkastaja saa käyttöönsä kaikki hänen johtamaansa operaatiota koskevat tiedot. Sisäinen tilintarkastaja tarkastaa rahoitusta ja talousarviota koskevien järjestelmien ja menettelyjen moitteettoman toiminnan ja huolehtii vankkojen ja tehokkaiden sisäisen valvonnan järjestelmien toimimisesta.
   7.   Sisäisen tilintarkastajan työn tulokset ja raportit sekä kaikki niihin liittyvät tositteet saatetaan tilintarkastajakollegion käyttöön.
   40 artikla
   Vuosittainen tilinpäätös
   1.   Kunkin operaation komentaja toimittaa Athenen tilinpitäjälle yhteisiä kustannuksia koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen 28 artiklan nojalla ennakkoon rahoitettuja ja takaisin maksettuja menoja koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen sekä vuotuisen toimintakertomuksen laatimiseen tarvittavat tiedot varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä tai neljän kuukauden kuluessa sen operaation päättymisestä, jonka komentaja hän on, riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi.
   2.   Hallinnoija laatii tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella tilinpäätökset ja vuotuisen toimintakertomuksen ja toimittaa ne erityiskomitealle ja tilintarkastuslautakunnalle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan toukokuun 15 päivään mennessä.
   3.   Tilintarkastuslautakunta toimittaa kahdeksan viikon kuluessa tilinpäätöksen toimittamisesta erityiskomitealle tilintarkastajan lausunnon, ja hallinnoija toimittaa tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle Athenen tarkastetut tilinpäätösasiakirjat.
   4.   Tilintarkastuslautakunta toimittaa erityiskomitealle varainhoitovuotta seuraavan syyskuun 30 päivään mennessä tilintarkastuslautakunnan kertomuksen, ja erityiskomitea tarkastelee kertomusta, tilintarkastajan lausuntoa ja tilinpäätösasiakirjoja vastuuvapauden antamiseksi hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja kunkin operaation komentajalle.
   5.   Tilinpitäjä ja kukin operaation komentaja säilyttävät kumpikin omalla tasollaan kirjanpidon ja omaisuusluettelon kokonaisuudessaan viiden vuoden ajan siitä päivästä, jona niitä koskeva vastuuvapaus on myönnetty. Operaation päätyttyä operaation komentaja huolehtii kaiken kirjanpidon ja omaisuusluettelon toimittamisesta tilinpitäjälle.
   6.   Erityiskomitea tekee päätöksen, jolla varainhoitovuoden toteutunut saldo siirretään tilien hyväksymisen jälkeen lisätalousarvion avulla tilanteen mukaan tuloina tai menoina seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon. Erityiskomitea voi kuitenkin tehdä päätöksen, jonka mukaan edellä mainittu toteutunut saldo siirretään sen jälkeen, kun se on saanut tilintarkastajan lausunnon tilintarkastuslautakunnalta.
   7.   Se osa varainhoitovuoden toteutunutta saldoa, joka on peräisin operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan osallistuvien jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
   8.   Se osa toteutunutta saldoa, joka on peräisin tietyn operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan kyseisen operaation rahoitukseen osallistuneiden jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
   9.   Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Athenesta johtuviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
   10.   Jokainen operaatioon osallistuva jäsenvaltio voi antaa hallinnoijalle, tarvittaessa operaation komentajan välityksellä, kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä tiedot operaatiosta sille edellisenä varainhoitovuonna aiheutuneista lisäkustannuksista. Nämä tiedot on eriteltävä siten, että päämenoerät käyvät ilmi. Hallinnoija kokoaa tiedot yhteen ja antaa erityiskomitealle yleiskatsauksen operaation lisäkustannuksista.
   41 artikla
   Operaation tilinpäätös
   1.   Kun operaatio on loppuun suoritettu, erityiskomitea voi hallinnoijan tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että hallinnoija antaa tilinpitäjän ja kyseisen operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle operaation tilinpäätöksen ainakin sen loppuunsuorittamispäivään asti ja, jos mahdollista, loppuselvityspäivään asti. Hallinnoijalle annettavan määräajan on oltava vähintään neljä kuukautta operaation loppuunsuorittamispäivästä.
   2.   Jos operaation tilinpäätökseen ei voida annetussa määräajassa sisällyttää operaation likvidaatioon liittyviä tuloja ja menoja, nämä kirjataan Athenen tilinpäätökseen, ja erityiskomitea käsittelee ne 40 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä.
   3.   Erityiskomitea hyväksyy tilintarkastuslautakunnan lausunnon perusteella sille annetun operaation tilinpäätöksen. Se antaa kyseistä operaatiota koskevan vastuuvapauden hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja operaation komentajalle.
   4.   Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Athenesta johtuviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
   12   LUKU

      ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ

   42 artikla
   Vastuu
   1.   Edellytykset, jotka koskevat operaation komentajan, hallinnoijan ja erityisesti unionin toimielinten tai jäsenvaltioiden käyttöön asettaman muun henkilöstön kurinpidollista ja rikosoikeudellista vastuuta talousarvion täytäntöönpanoa koskevan virheen tai laiminlyönnin vuoksi, määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. Lisäksi Athene voi joko omasta aloitteestaan tai rahoitukseen osallistuvan valtion pyynnöstä saattaa edellä mainitun henkilöstön siviilioikeudelliseen vastuuseen.
   2.   Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia eikä neuvoston pääsihteeriä vastuuseen sen johdosta, miten hallinnoija, tilinpitäjä tai heitä avustavat henkilöt ovat tehtäviään hoitaneet.
   3.   Rahoitukseen osallistuvat valtiot vastaavat Athenen välityksellä mahdollisesta sopimukseen perustuvasta vastuusta, joka perustuu talousarvion toteuttamiseksi tehtyihin sopimuksiin. Sopimukseen perustuva vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.
   4.   Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun osalta rahoitukseen osallistuvat valtiot korvaavat Athenen välityksellä jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden ja operaatioalueella voimassa olevien joukkoja koskevien henkilöstösääntöjen mukaisesti vahingot, joita operaatio, kriisiorganisaatioon kuuluvat operaatioesikunnat, joukkojen esikunnat ja operaatioon asetetut puolustushaarojen yhteisesikunnat, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
   5.   Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia tai jäsenvaltioita vastuuseen talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä tehdyistä sopimuksista tai niistä vahingoista, joita kriisiorganisaatioon kuuluvat yksiköt ja osastot, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
   43 artikla
   Uudelleentarkastelu ja tarkistaminen
   Tätä päätöstä kokonaisuutena tai sen osia, liitteet mukaan luettuina, tarkastellaan tarvittaessa uudelleen jäsenvaltion pyynnöstä tai kunkin operaation jälkeen. Sitä tarkistetaan vähintään kolmen vuoden väliajoin. Uudelleentarkastelun tai tarkistamisen yhteydessä voidaan käyttää apuna kaikkia hyödyllisiä asiantuntijoita, erityisesti Athenen hallintoelimiä.
   44 artikla
   Loppusäännökset
   Kumotaan päätös 2008/975/YUTP.
   45 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. KOROLEC

      (1)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.

      (2)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 96.

      (3)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (4)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      LIITE I

         ATHENEN VASTUULLA KAIKISSA TAPAUKSISSA OLEVAT YHTEISET KUSTANNUKSET

      Jos seuraavia yhteisiä kustannuksia ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon, erityiskomitea voi päättää niitä vastaavien määrärahojen merkitsemisestä vuosittaisen talousarvion yleiseen osaan. Nämä määrärahat olisi mahdollisuuksien mukaan merkittävä momentteihin, joista käy ilmi se operaatio, joihin määrärahat parhaiten liittyvät.

                  1.

                  Operaation komentajan ja hänen alaistensa virkamatkakulut, jotka ovat aiheutuneet operaation tilinpäätöksen toimittamisesta erityiskomitealle.

                  2.

                  Athenen kautta maksettavat vahingonkorvaukset ja vahingonkorvausvaatimuksista ja oikeustoimista aiheutuneet kustannukset.

                  3.

                  Operaatiota varten yhteisesti hankittujen tarvikkeiden varastoinnista aiheutuvat kustannukset (yhteys tiettyyn operaatioon on ilmoitettava silloin, kun nämä kustannukset merkitään vuosittaisen talousarvion yleiseen osaan).

            Vuosittaisen talousarvion yleiseen osaan voidaan tarvittaessa merkitä määrärahoja seuraavien yhteisten kustannusten kattamiseksi operaatioissa, joiden rahoitukseen operaatioon osallistuvat jäsenvaltiot osallistuvat:

                  1.

                  Pankkikulut;

                  2.

                  Tilintarkastuskustannukset;

                  3.

                  Yhteiset kustannukset, jotka liittyvät operaation valmisteluvaiheeseen liitteessä II määritellyn mukaisesti.

                  4.

                  Kustannukset, jotka liittyvä Athenen kirjanpito- ja varojenhallintajärjestelmän kehittämiseen ja ylläpitoon.

      LIITE II

         ATHENEN VASTUULLA OLEVAT OPERAATION VALMISTELUVAIHEESEEN LIITTYVÄT YHTEISET OPERATIIVISET KUSTANNUKSET

      Sotilas- ja siviilihenkilöstön tiettyä EU:n sotilasoperaatiota varten suorittamiin tilanteenkartoitustehtäviin ja valmisteluihin (erityisesti tiedonkeruutehtävät ja tiedustelu) liittyvät lisäkustannukset: kuljetus, majoitus, operatiivisten viestintäkeinojen käyttö, paikallisen siviilihenkilöstön (tulkit, ajoneuvon kuljettajat jne.) palkkaus operaation toteuttamista varten.
      Lääkintä: sotilas- ja siviilihenkilöstön tiettyä EU:n sotilasoperaatiota varten suorittamiin tilanteenkartoitustehtäviin ja valmisteluihin osallistuvien henkilöiden lääkinnällisistä syistä tapahtuvan kiireellisen evakuoinnin (Medevac) kustannukset, jos lääkinnällistä hoitoa ei voida antaa operaatioalueella.

      LIITE III

         A   OSA

         ATHENEN VASTUULLA AINA OLEVAT OPERAATIOIDEN AKTIIVISEEN VAIHEESEEN LIITTYVÄT YHTEISET OPERATIIVISET KUSTANNUKSET

      Jäljempänä määritellyt operaation toteuttamiseksi välttämättömät lisäkustannukset ovat kaikkien unionin sotilasoperaatioiden osalta Athenen vastuulla yhteisinä operatiivisina kustannuksina.
      1.   EU-johtoisten operaatioiden (siirrettävistä tai kiinteistä) esikunnista aiheutuvat lisäkustannukset

                  1.1

                  Niiden esikuntien määritelmät, joiden lisäkustannukset rahoitetaan yhteisesti:
                  a)   Esikunta: esikunta, operaatiosuunnitelmassa (OPLAN) määritetyt olennaiset johto- ja tukiyksiköt.
                  b)   Operaatioesikunta: kiinteä, operaatioalueen ulkopuolella sijaitseva operaation komentajan esikunta, joka vastaa EU-joukkojen kokoamisesta, sijoittamisesta, ylläpitämisestä ja paluusta.
                  Tietyn operaation operaatioesikunnan osalta sovellettavaa yhteisten kustannusten määritelmää sovelletaan myös neuvoston pääsihteeristöön, Euroopan ulkosuhdehallintoon ja Atheneen, siltä osin kuin niiden toiminta liittyy suoraan kyseiseen operaatioon.
                  c)   Joukkojen esikunta: operaatioalueelle sijoitettujen EU-joukkojen johtamisesta vastaava esikunta.
                  d)   Puolustushaaraesikunta: operaation käyttöön asetetun EU:n komentajan (esim. maa-, meri- ja ilmavoimien sekä muiden erikoisjoukkojen komentajat, joiden käyttöön asettaminen saatetaan katsoa tarpeelliseksi operaation luonteesta riippuen) esikunta.

                  1.2

                  Yhteisesti rahoitettavien lisäkustannusten määritelmä:
                  a)   Kuljetuskustannukset: kuljetukset operaatioalueelle ja -alueelta joukkojen esikuntien ja puolustushaaraesikuntien sijoittamista, ylläpitoa ja paluuta varten.
                  b)   Matkat ja majoitus: operaation kannalta välttämättömien operaatioesikunnan virkamatkojen matka- ja majoituskustannukset; operaatioalueelle sijoitettujen esikuntien henkilöstön virkamatkoista Brysseliin ja/tai operaatioon liittyviin kokouksiin aiheutuvat matka- ja majoituskustannukset.
                  c)   Esikuntien kuljetukset ja matkustaminen (päivärahat pois lukien) esikuntien operaatio-alueella: ajoneuvokuljetuksiin ja muilla keinoilla matkustamiseen liittyvät menot sekä rahtikulut, kansallisten vahvistusten ja vierailijoiden kuljetus mukaan lukien; polttoaineen lisäkustannukset tavanomaisten operaatioiden kustannusten lisäksi; lisäajoneuvojen vuokraus; vastuuvakuutukset, joita tietyt maat edellyttävät alueellaan operaatioita toteuttavilta kansainvälisiltä järjestöiltä.
                  d)   Hallinto: ylimääräiset toimisto- tai majoitustarvikkeet, sopimuksiin perustuvat palvelut ja yleiset peruspalvelut, esikuntien rakennusten ylläpitokustannukset.
                  e)   Esikuntiin operaatiota varten palkattu siviilihenkilöstö: tavanomaisten operatiivisten tarpeiden lisäksi tarvittava unionissa työskentelevä siviilihenkilöstö, kansainvälinen henkilöstö ja operaatioalueella palkattu paikallinen henkilöstö (mukaan lukien mahdolliset ylityökorvaukset).
                  f)   Esikuntien ja esikuntien ja suoraan niiden alaisten joukkojen välinen viestintä: täydentävän tietotekniikka- ja viestintälaitteiston hankintaan ja käyttöön tarvittavat pääomamenot sekä suoritetuista palveluista aiheutuvat kustannukset (modeemien, puhelinyhteyksien, satelliittipuhelinten, kryptofaksien, suojattujen yhteyksien, internetyhteyksien, tiedonsiirtolinjojen, lähiverkkojen jne. vuokraus ja ylläpito).
                  g)   Kasarmit ja majoitus / infrastruktuuri: tarvittaessa esikuntien operaatioalueella tarvitsemien rakennelmien ja laitteiden hankinnasta, vuokraamisesta ja kunnostamisesta (rakennusten, suojien, telttojen vuokraus) aiheutuvat menot.
                  h)   Yleisölle tiedottaminen: tiedotuskampanjoihin ja tiedotusvälineille tiedottamiseen liittyvät menot operaatioesikunnassa ja joukkojen esikunnassa operaatioesikunnan laatiman tiedotusstrategian mukaisesti.
                  i)   Edustus ja edustaminen: edustuskulut; esikunnan tasolla operaation toteuttamiseen tarvittavat menot.

            2.   Joukkojen yleisestä tukemisesta aiheutuvat lisäkustannukset:
      Jäljempänä määritellyt kustannukset, jotka syntyvät joukkojen operaatioalueelle sijoittamisen seurauksena:
      a)   Joukkojen sijoittamiseen liittyvät työt / infrastruktuurit: menot, jotka ovat aivan välttämättömiä, jotta joukot kokonaisuudessaan voivat suorittaa tehtävänsä (yhteisessä käytössä olevat lentokentät, rautatiet, satamat, tärkeimmät logistiset reitit, mukaan lukien purkamispaikat ja eteentyönnetyt kokoontumispaikat; veden kartoitus, vedenotto, -käsittely, -jakelu ja -poisto, vesi- ja energiahuolto, maansiirtotyöt ja joukkojen suojelu paikan päällä, varastointitilat erityisesti polttoaineille ja ampumatarvikkeille, logistiset kokoontumispaikat, yhteisesti rahoitettujen infrastruktuurien tekninen tuki).
      b)   Tunnusmerkinnät: erityiset tunnusmerkinnät, Euroopan unionin henkilöllisyystodistukset, henkilökortit, mitalit, Euroopan unionin väreissä olevat liput tai muut joukkojen tai esikunnan tunnisteet (vaatteet, päähineet tai univormut pois lukien).
      c)   Lääkintäpalvelut, -rakennelmat ja -laitteet: lääkinnällisistä syistä tapahtuva kiireellinen evakuointi (Medevac). Luokkien 2 ja 3 palvelut, rakennelmat ja laitteet operaatioalueella, esim. lentokentät ja purkusatamat operaatiosuunnitelmassa (OPLAN) hyväksytyn mukaisesti.
      d)   Tietojen hankkiminen: satelliittikuvat tiedustelua varten operaatiosuunnitelmassa (OPLAN) hyväksytyn mukaisesti, jos niitä ei voida rahoittaa Euroopan unionin satelliittikeskuksen talousarviosta.
      3.   Lisäkustannukset, joita aiheutuu EU:lle Naton EU-johtoisen operaation käyttöön tarjoamien yhteisten voimavarojen käyttämisestä.
      Kustannukset, jotka syntyvät EU:lle, kun johonkin sen sotilasoperaatioon sovelletaan niitä EU:n ja Naton välisiä sopimuksia, jotka koskevat Naton EU-johtoiselle operaatiolle tarjoamien yhteisten voimavarojen luovuttamista, valvontaa sekä palauttamista tai takaisinpyyntöä. Korvaukset Natolta EU:lle.
      4.   Lisäkustannukset, joita aiheutuu unionille niistä yhteisten menojen luetteloon sisältyvistä tavaroista, palveluista ja töistä, jotka jäsenvaltio, unionin toimielin, kolmas valtio tai kansainvälinen järjestö on tarjonnut EU-johtoisen operaation käyttöön 11 artiklassa tarkoitetun järjestelyn mukaisesti. Korvaukset valtiolta, unionin toimielimeltä tai kansainväliseltä järjestöltä tällaisen järjestelyn pohjalta.

         B   OSA

         ATHENEN VASTUULLA NEUVOSTON NIIN PÄÄTTÄESSÄ OLEVAT TIETYN OPERAATION AKTIIVISEEN VAIHEESEEN LIITTYVÄT YHTEISET OPERATIIVISET KUSTANNUKSET

      Kuljetuskustannukset: kuljetukset operaatioalueelle ja -alueelta operaatioon tarvittavien joukkojen sijoittamista, ylläpitoa ja paluuta varten.
      Monikansallisten tehtäväkohtaisten joukkojen esikunta: operaatioalueelle sijoitettujen EU: n tehtäväkohtaisten joukkojen monikansallinen esikunta.

         C   OSA

         ATHENEN VASTUULLA OLEVAT YHTEISET OPERATIIVISET KUSTANNUKSET TAPAUKSISSA, JOISSA OPERAATION KOMENTAJA ON NIITÄ PYYTÄNYT JA ERITYISKOMITEA ON NE HYVÄKSYNYT

      a)   Kasarmit ja majoitus / infrastruktuuri: operaatioon tarvittavien joukkojen operaatioalueella tarvitsemien rakennelmien ja laitteiden hankinnasta, vuokraamisesta ja kunnostamisesta (rakennusten, suojien, telttojen vuokraus) aiheutuvat menot.
      b)   Välttämättömät lisävarusteet: operaation toteuttamisen kannalta välttämättömän erityislaitteiston ennalta suunnittelematon vuokraaminen tai hankinta operaation kuluessa edellyttäen, että hankittua laitteistoa ei palauteta kotimaahan operaation päätyttyä.
      c)   Lääkintäpalvelut, -rakennelmat ja -laitteet: luokan 2 palvelut, rakennelmat ja laitteet operaatioalueella, liitteessä III olevassa A osassa mainittuja lukuun ottamatta.
      d)   Tietojen hankkiminen: tietojen hankkiminen (satelliittikuvat, operaatioalueen tiedustelutiedot, taktinen tiedustelu ja valvonta (ISR), mukaan lukien ilmasta maahan (AGSR), henkilötiedustelu).
      e)   Muut olennaiset operaatioalueen voimavarat: miinanraivaus operaatioalueella, jos se on tarpeen operaation kannalta; kemiallinen, biologinen, säteily- ja ydinturva; operaatioalueelta kerättyjen aseiden ja ammusten varastointi ja tuhoaminen.

      LIITE IV

         ATHENEN VASTUULLA OLEVIEN OPERAATION LOPPUSELVITYKSEEN LIITTYVÄT YHTEISET OPERATIIVISET KUSTANNUKSET

      Kustannukset lopullisen käyttötarkoituksen löytämisestä operaatiota varten yhteisesti rahoitetuille laitteistoille ja infrastruktuureille.
      Lisäkustannukset operaation tilinpäätöksen laatimisesta. Hyväksyttävät yhteiset kustannukset määritetään liitteen III mukaisesti ottaen huomioon, että tilinpäätöksen laatimiseen tarvittava henkilöstö kuuluu operaatioesikuntaan senkin jälkeen, kun tämä on lopettanut toimintansa.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/286, annettu 27 päivänä marraskuuta 2014 , euroseteleiden liikkeeseenlaskusta annetun päätöksen EKP/2010/29 muuttamisesta (EKP/2014/49)

text:
               21.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 50/42

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/286,
   annettu 27 päivänä marraskuuta 2014,
   euroseteleiden liikkeeseenlaskusta annetun päätöksen EKP/2010/29 muuttamisesta (EKP/2014/49)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 16 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti euron käyttöönotosta Liettuassa 1 päivänä tammikuuta 201523 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/509/EU (1) 1 artiklan mukaan Liettua täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan (2) 4 artiklan mukaisesti Liettualle myönnetty poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

               (2)

               Päätöksen EKP/2010/29 (3) 1 artiklan d kohdassa määritellään ”setelien jakoperuste” ja viitataan kyseisen päätöksen liitteeseen I, jossa esitetään 1 päivästä tammikuuta 2014 sovellettava setelien jakoperuste. Koska Liettua ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2015, päätöstä EKP/2010/29 on muutettava 1 päivästä tammikuuta 2015 sovellettavan seteleiden jakoperusteen määrittämiseksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutos
   1.   Korvataan päätöksen EKP/2010/29 1 artiklan d kohdan viimeinen virke seuraavasti:

      ”Tämän päätöksen liitteessä I esitetään 1 päivästä tammikuuta 2015 sovellettava seteleiden jakoperuste.”

   2.   Korvataan päätöksen EKP/2010/29 liite I tämän päätöksen liitteessä esitetyllä tekstillä.
   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä marraskuuta 2014.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 228, 31.7.2014, s. 29.

      (2)  Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Päätös EKP/2010/29, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, eurosetelien liikkeeseenlaskusta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 26).

      LIITE

            ”LIITE I

               SETELEIDEN JAKOPERUSTE 1 PÄIVÄSTÄ TAMMIKUUTA 2015

                        %

                        Euroopan keskuspankki

                        8,0000

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        3,2385

                        Deutsche Bundesbank

                        23,5220

                        Eesti Pank

                        0,2520

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        1,5170

                        Bank of Greece

                        2,6575

                        Banco de España

                        11,5550

                        Banque de France

                        18,5320

                        Banca d'Italia

                        16,0900

                        Central Bank of Cyprus

                        0,1975

                        Latvijas Banka

                        0,3685

                        Lietuvos bankas

                        0,5400

                        Banque centrale du Luxembourg

                        0,2655

                        Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        0,0850

                        De Nederlandsche Bank

                        5,2325

                        Oesterreichische Nationalbank

                        2,5655

                        Banco de Portugal

                        2,2785

                        Banka Slovenije

                        0,4515

                        Národná banka Slovenska

                        1,0095

                        Suomen Pankki

                        1,6420

                        YHTEENSÄ

                        100,0000”


title: EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 23/96/KOL, tehty 6 päivänä maaliskuuta 1996, valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen seitsemännestä tarkistuksesta (synteettikuituteollisuudelle myönnettävää valtion tukea koskevat uudet säännöt)

text:
Avis juridique important

|

E1996C0023

Virallinen lehti nro L 140 , 13/06/1996 s. 0054 - 0058

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 23/96/KOL,tehty 6 päivänä maaliskuuta 1996,valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen seitsemännestä tarkistuksesta (synteettikuituteollisuudelle myönnettävää valtion tukea koskevat uudet säännöt) EFTAn VALVONTAVIRANOMAINENon muuttanut seuraavasti valtion tukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä (1), jotka annettiin 19 päivänä tammikuuta 1994 (2), sellaisena kuin ne ovat viimeksi muutettuina 6 päivänä joulukuuta 1995 (3):Valtion tukea koskevia suuntaviivoja koskevaa lukua 22 muutetaan seuraavasti:"22. Tuki synteettikuituteollisuudelle (1)22.1 Valvonnan soveltamisala1) Seuraavia synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskevia sääntöjä sovelletaan tuensaajaehdokkaan koosta riippumatta kaikkiin tukilajeihin, lukuun ottamatta ammatilliseen tai uudelleenkoulutukseen EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymien ohjelmien puitteissa myönnettyä tukea, sekä joko ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevien sääntöjen (2) tai tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien sääntöjen (3) soveltamisalaan kuuluvaa tukea, joka on myönnetty EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymien ohjelmien puitteissa.2) Kuitujen ja lankojen yleistyyppien, polymeerisen perustan ja loppukäytön osalta säännöt koskevat kaikkia polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien katkokuitujen ja filamenttilankojen yleistyyppejä tuotteen loppukäytöstä riippumatta.3) Teollisten prosessien osalta säännöt koskevat suoraa tukea valmistukselle suulakepuristuksella, teksturoinnille tai polymerisoinnille (mukaan luettuna polykondensaatio), silloin kun se on integroitu suulakepuristusvalmistamiseen käytettyjen koneiden osalta, tai suoraa tukea mille tahansa apuprosessille, joka kyseessä olevassa liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta.4) Säännöt eivät koske suoraa tukea polymerisointia edeltäville prosesseille, esimerkiksi monomeerien tuotantoa. Samoin säännöt eivät koske suulakepuristusvalmistamista/teksturointia seuraavia prosesseja, jotka kyseisessä liiketoiminnassa eivät tavallisesti ole suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin integroituja käytettyjen koneiden osalta. Lopuksi säännöt eivät koske langan valmistusprosesseja, joissa suulakepuristuksella valmistettu lanka on vain välivaihe ennen kuin se vedetään/kehrätään langaksi kuitutuotteiden valmistamiseksi. Kuitutekstiilien alalla tapahtuu jatkuvaa innovointia ja suurta kasvua, eikä tämäntyyppisten lankojen valmistuksessa tarvittavia koneita voida helposti eikä pienin kustannuksin muuttaa katkokuitulangan tai filamenttilangan valmistukseen sopivaksi.22.2 Erityinen ilmoitusvelvollisuus1) Sääntöjen perusteella EFTA-valtiot velvoitetaan valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla ilmoittamaan kaikista ehdotuksista myöntää suoraa tukea seuraaville toimille, katsomatta tuen muotoon tai siihen, onko valvontaviranomainen hyväksynyt asiaa koskevan ohjelman, ja kun tuki ei vastaa de minimis- perusteita (4):- kaikkien polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella/teksturointi niiden loppukäytöstä riippumatta, tai- polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristusvalmistamiseen käytettyjen koneiden osalta, tai- mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhtymään kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu tällaiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta.2) EFTA-valtioiden ei tarvitse ilmoittaa tietyistä tukiluokista: ammatilliseen koulutukseen tai uudelleenkoulutukseen EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymien ohjelmien puitteissa myönnetystä tuesta ja valvontaviranomaisen hyväksymien ohjelmien puitteissa myönnetystä tuesta, joka kuuluu ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan tai tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan.3) Jokaiseen ehdotukseen myöntää muuta kuin hyväksytyn tukiohjelman soveltamisalaan kuuluvaa tukea sovelletaan tietenkin ilmoittamisvelvoitetta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla.4) Niiden tietojen lisäksi, jotka tavallisesti annetaan ilmoitettaessa tukiehdotuksesta EFTAn valvontaviranomaiselle (5), EFTA-valtioita pyydetään antamaan seuraavat tiedot:- tuen saajaehdokkaan täydellinen nimi, jolla se on rekisteröity kyseisessä EFTA-valtiossa ja, sen kuuluessa johonkin yhtymään, kyseisen yhtymän täydellinen nimi ja tarvittaessa kuvaus omistajarakenteesta;- lausunto tuensaajaehdokkaan (ja/tai tarvittaessa sen yhtymän, johon se kuuluu) senhetkisestä kapasiteetista, vuotuisesta kapasiteetista edeltäneinä kolmena vuonna ja kapasiteetista, joka sillä olisi tuetun investoinnin toteuttamisen jälkeen (tonnia/vuosi) valmistaa suulakepuristuksella ja/tai teksturoida valvonnan soveltamisalaan kuuluvia kuituja ja lankoja, kaikkina näinä vuosina valmistetut/teksturoidut määrät tai oletettavasti valmistettavat/teksturoitavat määrät eritellen tiedot kyseessä olevan kuidun tai langan yleistyypin/polymeerisen tyypin perusteella [ryhmiteltynä yhdistetyn nimikkeistön mukaan (6)] ja ilmoittaen ainoastaan langan osalta keskimääräisen decitex-arvon, jonka perusteella kapasiteetit on laskettu;- lausunto tuettavien investointien tarkoituksesta ja kuvaus investoinneista ja tuensaajaehdokkaalle oletettavasti koituva hyöty (jos kyseessä oleva tuki edistäisi laajempaan strategiaan kuuluvia tekijöitä tuensaajan yhtymässä, myös yhtymälle koituva hyöty);- jos tuella tuettaisiin suulakepuristusvalmistus- ja/tai teksturointikoneiden asennusta, uudistusta tai mukauttamista, lausunto siitä, voitaisiinko koneita mukauttaa tuottamaan erilaista yleistyyppiä mutta samaa polymeerista perustaa olevia tuotteita vai eri polymeereihin perustuvia tuotteita, ja jos näin on, tällaisen mukauttamisen kustannukset ja sen toteuttamisen helppous;- kuvaus tuote- ja maantieteellisistä markkinoista, joihin ehdotetulla tuella olisi vaikutusta.22.3 Tukitapausten arviointiperusteet1) Kun arvioidaan näiden sääntöjen soveltamisalaan kuuluvan tuen soveltuvuutta, keskeinen tekijä on tuen vaikutus niiden asian kannalta merkityksellisten tuotteiden markkinoille eli kuidun/langan, joiden tuotantoa tuki edistäisi. Keskimääräiset kapasiteetin käyttöasteet ovat monilla aloilla epätyydyttäviä ja tuotantoa tukevan valtion tuen vaikutus kilpailuun ETA-markkinoilla on yleensä kielteinen, paitsi jos kyseisen tuotteen tarjonnasta on rakenteellista puutetta.2) Kaikissa tapauksissa ja katsomatta asianomaisten tuotteiden markkinatilanteeseen ja tuen vaikutukseen näihin markkinoihin, nämä säännöt merkitsevät tuen intensiteetin rajoittamista. PK-yrityksille myönnettävää tukea koskevien sääntöjen mukaisesti PK-yritysten on mahdollista saada korkeampi tuki-intensiteetti kuin isompien yritysten. Säännöillä annetaan PK-yrityksille myös mahdollisuus saada jopa korkeampaa tukea, jos se kohdistuu innovatiiviseen tuotteen valmistukseen.3) Sääntöjen perusteella EFTAn viranomainen arvioi tuen soveltuvuuden enintään kolmen vaiheen mukaan:- asian kannalta merkityksellisten tuotteiden markkinatilanteen perusteella;- tuen asian kannalta merkitykselliseen kapasiteettiin kohdistuvan vaikutuksen perusteella ja- edeltävien vaiheiden tuloksesta riippuen merkityksellisten tuotteiden innovatiivisuuden perusteella.4) Asian kannalta merkityksellisiä tuotteita ovat kuidut ja/tai langat, joiden tuotantoa ehdotettu tuki tukisi ja jotka kuuluvat toimenpiteiden soveltamisalan piiriin. Tätä arvioidessaan EFTAn valvontaviranomainen määrittelee tällaisten tuotteiden markkinat kuidun tai langan yleistyypin perusteella (eli mattofilamenttilanka, teollinen filamenttilanka, tekstiilifilamenttilanka tai katkokuitu). Valvontaviranomainen määrittää myös, ovatko kyseessä olevat laitteet vaihtokapasiteettia ja voitaisiinko ne helposti ja vähin kustannuksin muuntaa tuottamaan erilaisia tuotteita, missä tapauksessa ne voisivat vaikuttaa useimpiin kuin yksiin markkinoihin.5) Määrittäessään kaikkien asian kannalta merkityksellisten tuotteiden markkinatilannetta eli kysynnän ja tarjonnan välistä rakenteellista tasapainoa EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon todisteet, joiden olisi perustuttava tosiasioihin eikä vain oletuksiin, arveluihin tai vähäisiin mahdollisuuksiin. Ne voivat sisältää seuraavat seikat:- kuidun tai langan keskimääräisen kapasiteetin käyttöasteen, keskiarvo laskettuna kahden edeltävän vuoden vuotuisen keskiarvon perusteella, jonka oletetaan olevan vähintään 90 prosenttia, jos tarjonnasta on rakenteellista puutetta;- kuidun tai langan tuonnin Euroopan talousalueelle, kapasiteetin ja kulutusmäärän Euroopan talousalueella, viennin, hinnat ja myyntikatteet kuluvana vuonna ja jokaisena kolmena edeltävänä vuotena sekä arvion niiden tulevasta kehityksestä;- tuensaajaehdokkaan (ja/tai tarvittaessa sen yhtymän, johon se kuuluu) osuuden jokaisen merkityksellisen tuotteen markkinoista kuluvana vuonna ja jokaisena kolmena edeltävänä vuotena.6) Tämä luettelo ei kuitenkaan ole täydellinen eikä yhdelläkään näistä seikoista ole välttämättä ratkaisevaa merkitystä.7) Merkityksellinen kapasiteetti on tuensaajaehdokkaan (ja/tai tarvittaessa sen yhtymän, johon se kuuluu) mahdollinen kokonaiskapasiteetti valmistaa suulakepuristuksella ja/tai teksturoida asian kannalta merkityksellisiä tuotteita. Kaikissa tapauksissa mahdollinen kapasiteetti sisältäisi väliaikaisesti käyttämättömänä olevan kapasiteetin (eli kapasiteetin, joka otettaisiin käyttöön myynnin parantuessa) mutta se ei sisältäisi käytöstä poistettua kapasiteettia (eli käyttämätöntä kapasiteettia, joka oli suljettu ennen tuen hakemista ja merkitty hajotettavaksi tai hävitettäväksi Euroopan talousalueen ulkopuolella).8) Päättäessään, onko tuote innovatiivinen näiden sääntöjen mukaisessa merkityksessä, EFTAn valvontaviranomainen ottaa jälleen huomioon tosiasioihin perustuvat todisteet kyseisen tuotteen markkinoiden luonteesta, rakenteesta ja ennustetusta kehityksestä sekä sen, miten helposti kyseessä olevat laitteet voidaan muuntaa tuottamaan tavanoimaisia tai vähemmän innovatiivisia tuotteita ja sen, onko tuote selvästi ja merkittävässä määrin erilainen kuin muut tuotteet vai ainoastaan olemassa olevan tuotteen teknisiä ominaisuuksia hiukan muuttamalla tuotettu muunneltu tuote.9) Tarvittaessa EFTAn valvontaviranomainen pyytää asiantuntija-apua ja tietoja, jotka esimerkiksi auttaisivat sitä määrittämään kyseisten tuotteiden kysynnän ja tarjonnan välisen rakenteellisen tasapainon tai sen, voitaisiinko tuotantolaitteet helposti ja vähin kustannuksin muuntaa tuottamaan erilaisia tuotteita taikka arvioimaan innovatiivisuutta. Lisäksi valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, kun se alustavan arvioinnin jälkeen joko on vakuuttunut, että ehdotus ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan, tai se ei selviä kaikista ehdotuksen soveltuvuuden tai soveltumattomuuden määrittämiseen liittyvistä ongelmista.10) Sääntöjen perusteella hyväksytään investointitukea ainoastaan- suurille yrityksille, toisin sanoen yrityksille, jotka eivät ole PK-yrityksiä, enintään 50 prosenttia suurimmasta mahdollisesta tukimäärästä:- jos tuki johtaa merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen tai- jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan rakenteellinen puute ja tuki ei johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun,- PK-yrityksille enintään 75 prosenttia suurimmasta mahdollisesta tukimäärästä, jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan rakenteellinen puute ja tuki ei johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun.- PK-yrityksille enintään 100 prosenttia suurimmasta mahdollisesta tukimäärästä:- jos tuki johtaa merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen tai- jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan rakenteellinen puute ja tuki ei johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun ja merkitykselliset tuotteet ovat innovatiivisia.11) Sellaisen alueellisen investointituen, jota ehdotetaan myönnettäväksi EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymien ohjelmien perusteella, yläraja on kyseisen ohjelman yläraja. Ehdotuksissa myöntää alueellista investointitukea, joka ei kuulu hyväksyttyjen ohjelmien piiriin eikä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävää tukea koskevien sääntöjen (7) soveltamisalaan, noudatetaan kyseiselle alueelle myönnettävän tuen ylärajaa.12) Päättäessään, olisiko kapasiteetin muutos merkittävä sääntöjen yhteydessä, EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon tosiasioihin perustuvat todisteet, jotka voivat sisältää- tuen saajaehdokkaan osalta (ja, jos tuki tukee laajempaan strategiaan kuuluvia tekijöitä siinä yhtymässä, johon yritys kuuluu, myös yhtymän osalta)- sen nykyisen ja kunkin kolmen edeltävän vuoden kapasiteetin sekä ehdotetun tuen avulla toteutettujen investointien jälkeisen kapasiteetin (tonneja per vuosi) valmistaa suulakepuristamalla ja/tai teksturoida merkityksellisiä tuotteita ja todelliset määrät, jotka on ko. tavalla valmistettu ja/tai teksturoitu tai odotusten mukaan valmistetaan ko. tavalla ja/tai teksturoidaan näinä vuosina;- sen osuuden kunkin merkityksellisen tuotteen markkinoista kuluvana vuotena ja kunakin kolmena edeltävänä vuotena sekä arvion tulevasta kehityksestä;- sen koon eli onko kyseessä PK-yritys vai suurempi yritys; ja- sen elinkelpoisuuden,- kunkin merkityksellisen tuotteen keskimääräisen kapasiteetin käyttöasteen, keskiarvo laskettuna kahden edeltävän vuoden vuosittaisen keskiarvon perusteella;- tuen odotetun vaikutuksen kyseiseen alueeseen arvioituna alueen rakenteellisten puutteiden perusteella.13) Kuten merkityksellisten tuotteiden markkinatilannetta koskevan analyysin kohdalla, tämä luettelo ei ole täydellinen eikä yhdellä tai useammalla luetelluista seikoista ole välttämättä ratkaisevaa merkitystä.22.4 Jälkivalvonta1) Investointiin, joka on toteutettu vähintään 50 miljoonan ecun suuruisen hyväksytyn tuen avulla, kohdistetaan jälkikäteistä valvontaa sen päättämiseksi, onko hyväksymisedellytyksiä noudatettu.22.5 Aikarajoitus1) Nämä säännöt tulevat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1996, ja niiden voimassaoloaika on kolme vuotta. Periaatteessa ne kumotaan viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun suunniteltu horisontaalinen suurille investoinneille myönnettävää valtion tukea koskeva kehys on tullut voimaan.(1) Tämä jakso vastaa synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskevaa säännöstöä, jonka Euroopan komissio hyväksyi 16 päivänä tammikuuta 1996 (EYVL N:o C 94, 30.3.1996).(2) Ks. näiden suuntaviivojen 15 jakso.(3) Ks. näiden suuntaviivojen 14 jakso.(4) Ks. näiden suuntaviivojen 12 jakso.(5) Ks. näiden suuntaviivojen liite I.(6) EYVL N:o L 241, 27.9.1993, s. 1(7) Ks. näiden suuntaviivojen 16 jakso."Tehty Brysselissä 6 päivänä maaliskuuta 1996.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaKnut ALMESTADPuheenjohtaja(1) Jäljempänä `valtion tukea koskevat suuntaviivat`(2) EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 1(3) EYVL N:o L 124, 23.5.1996, s. 41


Avis juridique important

|

32003D0232

2003/232/EY: Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2003, alueiden komitean jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 086 , 03/04/2003 s. 0046 - 0046

Neuvoston päätös,tehty 27 päivänä maaliskuuta 2003,alueiden komitean jäsenen nimeämisestä(2003/232/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,ottaa huomioon Irlannin hallituksen ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto teki 22 päivänä tammikuuta 2002 päätöksen 2002/60/EY(1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä.(2) Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Mae SEXTONin erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 20 päivänä joulukuuta 2002,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään Declan McDONNELL (Galway City Councilin jäsen) alueiden komitean jäseneksi Mae SEXTONin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2006 saakka.Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. Stratakis(1) EYVL L 24, 26.1.2002, s. 38.