title: 2013/602/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011#Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/303

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
   (2013/602/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä säätiön vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta 26. toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 (4) ja erityisesti sen 16 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0067/2013),

               1.

               myöntää Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle vastuuvapauden säätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 174.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä säätiön vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta 26. toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 (4) ja erityisesti sen 16 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0067/2013),

                  A.

                  ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on todennut saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2011 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

                  B.

                  ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2012 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (jäljempänä ’säätiö’) johtajalle vastuuvapauden säätiön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 (6) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                              —

                              kehotti säätiötä tallentamaan kaikki tutkimuksia koskevat hallintoneuvoston päätökset, sillä niistä tiedottamisen tehokkuus ja vaikuttavuus voivat heikentyä, koska asianmukaisia standardeja tehtyjen päätösten dokumentoinnista ei ole;

                              —

                              kehotti säätiötä ottamaan käyttöön kirjalliset menettelyt, joissa kuvataan sen ydintoimintoja, koska se voisi auttaa säätiötä käyttämään resurssejaan tehokkaasti ja tunnistamaan mahdolliset heikot kohdat;

                              —

                              kehotti säätiötä käsittelemään asianmukaisella tavalla sisäisen tarkastuksen esittämiä suosituksia ja ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tältä osin toteutetuista toimista;

                  C.

                  ottaa huomioon, että säätiön kokonaistalousarvio vuodeksi 2011 oli 20 600 000 euroa, mikä merkitsee vähennystä varainhoitovuoteen 2010 verrattuna (jolloin talousarvio oli 20 900 000 euroa); ottaa huomioon, että vuonna 2011 unionin alkuperäinen maksuosuus säätiön talousarvioon oli 20 210 000 euroa, kun se oli 19 067 159 euroa vuonna 2010,

         Talousarvio- ja varainhallinto

                  1.

                  panee tilinpäätöksestä merkille, että vuoden 2011 loppuun mennessä sovituista mutta vielä maksamatta olevista maksusitoumusmäärärahoista 1 166 895 euroa siirrettiin vuodelle 2012; toteaa lisäksi, että kaikkiaan vuonna 2011 seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen ja peruuntuneiden määrärahojen (toisin sanoen määrärahojen, jotka siirrettiin vuodelta 2010 mutta joita ei maksettu vuonna 2011) määrä oli 130 133 euroa;

                  2.

                  panee huolestuneena merkille tilintarkastustuomioistuimen ilmoituksen, että säätiö siirsi osaston 3 (toimintamenot) määrärahoista seuraavalle varainhoitovuodelle yli 47 prosenttia eli 3 400 000 euroa ja että tästä määrästä yhteensä 1 600 000 euroa (22 prosenttia osaston 3 määrärahoista) oli siirtoja, joita ei ollut ennakoitu; on huolestunut siitä, että tilanne on vastoin talousarvion vuotuisuuden periaatetta ja osoittaa, että osastosta 3 rahoitettujen säätiön toimien täytäntöönpano viivästyi;

                  3.

                  pyytää säätiötä tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi ja vastaavien tilanteiden kehittymisen ehkäisemiseksi vastaisuudessa; toteaa myös, että tilanne on huonontunut edellisestä vuodesta;

         Vuoden 2010 vastuuvapausmenettelyn suositusten seuranta

                  4.

                  suhtautuu myönteisesti säätiön kertomukseen toimista, joita on toteutettu vastuuvapauden myöntävän viranomaisen vuotta 2010 koskevien suositusten johdosta; panee erityisesti merkille, että säätiön mukaan

                              —

                              säätiön verkkosivustolla on kaikki hallintoneuvoston ja puheenjohtajiston päätökset sisältävä rekisteri ja allekirjoitusten ja päivämäärien puuttumisessa oli kyse yksittäisistä virheistä, jotka on korjattu;

                              —

                              kyselytutkimusten hallinnointiprosessia koskeva kattava opas, jota sisäinen tarkastus suositteli osana kyselytutkimusten hallinnoinnin tarkastusta, on laadittu ja organisaatio noudattaa sitä;

                              —

                              kaikki sisäisen tarkastuksen yksikön vuoden 2010 lopussa avoimina olleet suositukset on saatettu päätökseen ja yksityiskohtaiset tiedot sisältyvät sisäisen tarkastuksen vuosikertomukseen vuodelta 2011 (varainhoitoasetuksen 72 artiklan 5 kohdan mukainen kertomus);

         Toiminnan tuloksellisuus

                  5.

                  pyytää komissiota kartoittamaan yhdessä Euroopan koulutussäätiön, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön sekä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kanssa virastojen nykyistä keskinäistä synergiaa sekä raportoimaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle näiden neljän viraston mahdollisesta integraation syventämisestä ennen kuin näiden elinten vastuualueiden ja/tai toimintatapojen mahdollista muuttamista koskevien päätösten tekemistä harkitaan; pyytää kyseisiä virastoja ja komissiota arvioimaan, olisiko tiiviimmän yhteistyön avulla mahdollista luoda mittakaavaetuja ja optimoida tuloksia;

         Palvelukseenottomenettelyt

                  6.

                  toteaa tilintarkastustuomioistuimen havainneen, että palvelukseenottomenettelyjen avoimuutta on aihetta parantaa; toteaa, että valintalautakuntien kokouksia ei ollut aina dokumentoitu riittävän hyvin eikä ollut näyttöä siitä, että haastattelujen ja kirjallisten kokeiden kysymykset olisi vahvistettu ennen haastattelujen tai kokeiden järjestämistä;

                  7.

                  pyytää säätiötä tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi; katsoo, että jotkut henkilöstösääntöjen määräykset voivat olla hallinnollisesti huomattavan raskaita; kannustaa sen vuoksi komissiota antamaan virastoille mahdollisuuden tiettyyn yksinkertaistamiseen henkilöstösääntöjen 110 artiklan yhteydessä;

                  8.

                  viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnan tuloksellisuudesta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 17. huhtikuuta 2013 antamaansa päätöslauselmaan (7).

         (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 174.

         (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1.

         (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  EUVL L 286, 17.10.2012, s. 258.

         (7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0134 (katso tämän virallisen lehden sivu 374).


title: Neuvoston päätös 2012/315/YUTP, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011 , puitteiden luomista Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä#Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

text:
               21.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/315/YUTP,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
   puitteiden luomista Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin asianomaisen operaation osalta.

               (2)

               Neuvoston tehtyä 26 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksen neuvottelujen aloittamista koskevasta valtuutuksesta, korkea edustaja on neuvotellut Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

               (3)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa edellytetyn ilmoituksen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. KOROLEC

      KÄÄNNÖS
      Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen
      SOPIMUS
      puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
      EUROOPAN UNIONI (EU)
      sekä
      UUSI-SEELANTI,
      jäljempänä ’osapuolet’, jotka
      katsovat seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan unioni voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

                  (2)

                  Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Uusi-Seelanti voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tarjota osallistumistaan. Tällöin Euroopan unioni päättää Uuden-Seelannin osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

                  (3)

                  Edellytykset Uuden-Seelannin osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määriteltäisiin kunkin asianomaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

                  (4)

                  Tällainen sopimus ei saisi vaikuttaa Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen, eikä sillä saisi rajoittaa osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien Uuden-Seelannin päätösten tapauskohtaista luonnetta.

                  (5)

                  Tällaisen sopimuksen olisi koskettava vain EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä se saisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, jotka koskevat Uuden-Seelannin osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

            OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
      I   JAKSO

         YLEISET MÄÄRÄYKSET

      1 artikla
      Osallistumiseen liittyvät päätökset
      1.   Kun Euroopan unioni on tehnyt päätöksen pyytää Uutta-Seelantia osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja Uusi-Seelanti on päättänyt osallistua siihen, Uusi-Seelanti toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
      2.   Euroopan unioni toimittaa Uudelle-Seelannille mahdollisimman pian alustavan arvion sopivasta osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin auttaakseen Uutta-Seelantia osallistumistarjouksen laatimisessa.
      3.   Euroopan unioni arvioi Uuden-Seelannin osallistumistarjousta neuvotellen Uuden-Seelannin kanssa.
      4.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Uudelle-Seelannille kirjeellä joutuisasti varmistaakseen Uuden-Seelannin osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
      2 artikla
      Puitteet
      1.   Uusi-Seelanti yhtyy tämän sopimuksen määräysten ja mahdollisesti tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti neuvoston päätökseen, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja mahdollisiin muihin päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
      2.   Uuden-Seelannin osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
      3.   Edellä oleva 1 kohta ei rajoita Uuden-Seelannin oikeutta vetäytyä EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumisesta, jos se ei hyväksy tuossa kohdassa tarkoitettua päätöstä.
      3 artikla
      Henkilöstön ja joukkojen asema
      1.   Uuden-Seelannin EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/operaation henkilöstön asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
      2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- ja johtoyksiköiden ja Uuden-Seelannin välisiä järjestelyjä.
      3.   Tapauksissa, joissa Uuden-Seelannin joukot toimivat EU:n jäsenvaltion aluksessa tai ilma-aluksessa, lainkäyttövaltaa käyttää tämä jäsenvaltio sisäisten lakiensa ja menettelyjensä mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/operaation henkilöstön asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista, ja ellei mahdollisista voimassa olevista kahden- tai monenvälisistä sopimuksista muuta johdu.
      4.   Uusi-Seelanti vastaa kaikkien sen EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien, sen henkilöstön jäsenen esittämien tai henkilöstön jäsentä koskevien vaatimusten ratkaisemisesta. Uusi-Seelanti vastaa lakiensa ja määräystensä mukaisesti mahdollisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta sen henkilöstön jäsentä vastaan.
      5.   Osapuolet sopivat luopuvansa kaikista vaatimuksista toisiaan kohtaan (lukuun ottamatta sopimukseen perustuvia vaatimuksia) sellaisen omaisuuden vahingoittumisen, menetyksen tai tuhoutumisen vuoksi, jonka jompikumpi osapuoli omistaa tai jota jompikumpi osapuoli käyttää, tai jommankumman osapuolen henkilöstön loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi, joka on aiheutunut henkilöstön suorittaessa tämän sopimuksen mukaisiin toimiin liittyviä virallisia tehtäviään, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.
      6.   Uusi-Seelanti sitoutuu antamaan allekirjoittaessaan tämän sopimuksen lausuman, joka koskee luopumista vaatimuksista sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan, johon Uusi-Seelanti osallistuu.
      7.   Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat allekirjoittaessaan tämän sopimuksen lausuman, joka koskee vaatimuksista luopumista siltä osin, kuin on kyse Uuden-Seelannin tulevasta osallistumisesta EU:n kriisinhallintaoperaatioon.
      4 artikla
      Turvallisuusluokitellut tiedot
      1.   Uusi-Seelanti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvallisuusluokitellut tiedot suojataan noudattaen turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta tai EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
      2.   Jos EU saa Uudelta-Seelannilta turvallisuusluokiteltuja tietoja, niille annetaan niiden turvallisuusluokituksen mukainen ja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa säännöissä vahvistettuja vaatimuksia vastaava suoja.
      3.   Jos EU ja Uusi-Seelanti ovat tehneet sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
      II   JAKSO

         MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

      5 artikla
      EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
      1.   Uusi-Seelanti varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä noudattaen

                  a)

                  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

                  b)

                  operaatiosuunnitelmaa;

                  c)

                  täytäntöönpanotoimenpiteitä.

            2.   Uusi-Seelanti antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, jäljempänä ’operaation johtaja’, sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
      3   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten tarpeelliseksi katsomalla tavalla, ja Uuden-Seelannin toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
      6 artikla
      Johtamisjärjestely
      1.   Uuden-Seelannin lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
      2.   Kaikki henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
      3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Euroopan unionille.
      4.   Operaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiosta ja johtaa ja valvoo sitä operaatioalueella.
      5.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
      6.   Uudella-Seelannilla on operaation päivittäisen hallinnon suhteen samat oikeudet ja velvoitteet kuin kyseiseen operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
      7.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen toteuttaa tarvittaessa kurinpitotoimia.
      8.   Uusi-Seelanti nimeää yhteyshenkilön edustamaan sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
      9.   Päätöksen lopettaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatio tekee Euroopan unioni kuultuaan Uutta-Seelantia, jos Uusi-Seelanti osallistuu yhä operaatioon sen lopettamispäivänä.
      7 artikla
      Rahoitusnäkökohdat
      1.   Uusi-Seelanti vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta operaation toimintatalousarvion mukaisia juoksevia menoja. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
      2.   Jos valtiosta tai valtioista, jossa tai joissa operaatio toteutetaan, oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, menetys taikka vahinko, kysymykset Uuden-Seelannin mahdollisesta vastuusta ja hyvityksestä ratkaistaan sovellettavassa, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa operaation henkilöstön asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen tai mahdollisesti sovellettavien vaihtoehtoisten järjestelyjen mukaisesti.
      8 artikla
      Toimintatalousarvioon osallistuminen
      1.   Uusi-Seelanti osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation talousarvion rahoittamiseen.
      2.   Uuden-Seelannin rahoitusosuus toimintatalousarviosta lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

                  a)

                  se osuus rahoitusohjeesta, joka vastaa Uuden-Seelannin BKTL:n osuutta kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

                  b)

                  se osuus toimintatalousarvion rahoitusohjeesta, joka vastaa Uuden-Seelannin operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

            3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Uusi-Seelanti ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
      4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Uuden-Seelannin yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

                  a)

                  Euroopan unioni päättää, että Uuden-Seelannin osallistuminen operaatioon tuottaa merkittävän panoksen, joka on operaation kannalta keskeinen; tai

                  b)

                  Uuden-Seelannin BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

            5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Uuden-Seelannin asiaankuuluvien hallinnollisten yksiköiden välillä sovitaan järjestelystä, joka koskee Uuden-Seelannin osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tämä järjestely sisältää määräykset muun muassa seuraavista asioista:

                  a)

                  kyseinen määrä;

                  b)

                  rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; sekä

                  c)

                  tilintarkastusmenettely.

            III   JAKSO

         MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

      9 artikla
      Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
      1.   Uusi-Seelanti varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö suorittavat tehtävänsä noudattaen:

                  a)

                  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

                  b)

                  operaatiosuunnitelmaa; sekä

                  c)

                  täytäntöönpanotoimenpiteitä.

            2.   Uusi-Seelanti antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
      10 artikla
      Johtamisjärjestely
      1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
      2.   Uuden-Seelannin lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
      3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle, jolla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
      4.   Uudella-Seelannilla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisen hallinnon suhteen.
      5.   EU:n operaation komentaja voi Uutta-Seelantia kuultuaan milloin tahansa pyytää Uuden-Seelannin osallistumisen peruuttamista.
      6.   Uusi-Seelanti nimeää johtavan sotilasedustajan edustamaan sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa Uuden-Seelannin sotilasosaston päivittäisestä kurinpidosta.
      11 artikla
      Rahoitusnäkökohdat
      1.   Uusi-Seelanti vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista, jolleivät kustannukset kuulu yhteisesti rahoitettaviin tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, tehdyn neuvoston päätöksen 2008/975/YUTP (2) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 12 artiklan soveltamista.
      2.   Jos valtiosta tai valtioista, jossa tai joissa operaatio toteutetaan, oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, menetys taikka vahinko, kysymykset Uuden-Seelannin mahdollisesta vastuusta ja hyvityksestä ratkaistaan sovellettavassa, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen tai mahdollisesti sovellettavien vaihtoehtoisten järjestelyjen mukaisesti.
      12 artikla
      Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
      1.   Uusi-Seelanti osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
      2.   Uuden-Seelannin rahoitusosuus toimintatalousarviosta lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

                  a)

                  se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Uuden-Seelannin BKTL:n osuutta kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

                  b)

                  se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Uudesta-Seelannista operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

            Jos Uusi-Seelanti lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaista kaavaa sovellettaessa käytetään perusteena Uuden-Seelannin henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Uuden-Seelannin lähettämän henkilöstön lukumäärän osuutta operaation koko henkilöstön lukumäärästä.
      3.   Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Uuden-Seelannin yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

                  a)

                  Euroopan unioni päättää, että Uuden-Seelannin osallistuminen operaatioon tuottaa merkittävän panoksen varoihin ja/tai voimavaroihin, jotka ovat operaation kannalta keskeisiä; tai

                  b)

                  Uuden-Seelannin BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

            4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, tehdyssä päätöksessä 2008/975/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Uuden-Seelannin toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tämä järjestely sisältää määräykset muun muassa seuraavista asioista:

                  a)

                  kyseinen määrä;

                  b)

                  rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; sekä

                  c)

                  tilintarkastusmenettely.

            IV   JAKSO

         LOPPUMÄÄRÄYKSET

      13 artikla
      Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
      Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä Uuden-Seelannin asianmukaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 4 kohdan ja 8 artiklan 5 kohdan määräysten soveltamista.
      14 artikla
      Noudattamatta jättäminen
      Mikäli osapuoli ei noudata tässä sopimuksessa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
      15 artikla
      Riitojen ratkaiseminen
      Tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
      16 artikla
      Voimaantulo
      1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
      2.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen jommankumman osapuolen pyynnöstä.
      3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten keskinäisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
      4.   Kumpi tahansa osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle osapuolelle. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

         Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

            Euroopan unionin puolesta

            Uuden-Seelannin puolesta

         (1)  EUVL L 141, 27.5.2011, p. 17.

         (2)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 96.

         EU:n JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
         Sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Uusi-Seelanti osallistuu, koskevaa EU:n neuvoston päätöstä soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä salliessa sen luopumaan mahdollisuuksien mukaan esittämästä Uudelle-Seelannille vaatimuksia niiden henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menettämisen vuoksi, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

                     —

                     jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Uuden-Seelannin henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

                     —

                     jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Uuden-Seelannin omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän, Uudesta-Seelannista olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         UUSI-SEELANTI
         Soveltaessaan EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n neuvoston päätöstä Uusi-Seelanti pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä salliessa sen luopumaan mahdollisuuksien mukaan esittämästä EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle EU:n jäsenvaltiolle vaatimuksia sen henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menettämisen vuoksi, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

                     a)

                     jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

                     b)

                     jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.