title: 2004/710/EY: 2004 /710/EY:

text:
               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/20

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lääkearviointiviraston johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   (2004 /710/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä viraston vastaukset (1) (C5-0638/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0143/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2309/93 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1647/2003 (3) ja erityisesti 57 a artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               1.

               myöntää vastuuvapauden Euroopan lääkearviointiviraston johtajalle sen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002;

               2.

               esittää huomautuksensa oheen liitetyssä päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen liittyvän päätöslauselman Euroopan lääkearviointiviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä julkaisemaan ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Pääsihteeri

         Julian PRIESTLEY

            Puhemies

         Pat COX

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 22.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 19.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/21

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   joka sisältää huomautukset päätökseen myöntää vastuuvapaus Euroopan lääkearviointiviraston johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä viraston vastaukset (1) (C5-0638/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0143/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2309/93 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1647/2003 (3) ja erityisesti 57 a artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin mainitsee edellä mainitussa kertomuksessa saaneensa riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2002 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset,

               B.

               ottaa huomioon, että uuden varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti parlamentti käyttää ensimmäistä kertaa toimivaltuuttaan myöntää viraston johtajalle vastuuvapaus viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002,

               C.

               ottaa huomioon, että tämän uuden suhteen alkajaisiksi parlamentin toimivaltainen valiokunta sai virastolta vastaukset sille esittämiinsä kysymyksiin,

               1.

               panee merkille seuraavat määrät Euroopan lääkearviointiviraston tileillä varainhoitovuosina 2002 ja 2001;
               Tulostili varainhoitovuosilta 2002 ja 2001

                           (1000 euroa)

                           2002

                           2001

                              Varainhoitovuoden tulot
                               (5)

                           Komissiolta saatu tuki

                           14 534

                           14 000

                           Yhteisön tuki harvinaisten tautien lääkkeisiin

                           2 407

                           1 300

                           Maksut

                           38 372

                           42 708

                           ETA:n maksuosuus

                           313

                           288

                           Muut tulot

                           1 750

                           4 504

                              Tulot yhteensä (a)

                              57 376

                              62 800

                              Varainhoitovuoden menot

                              Henkilöstö — talousarvion I osasto

                           Maksut

                           25 793

                           22 437

                           Siirretyt määrärahat

                           424

                           538

                              Hallinto — talousarvion II osasto

                           Maksut

                           8 807

                           8 143

                           Siirretyt määrärahat

                           1 910

                           4 851

                              Toiminta — talousarvion III osasto

                           Maksut

                           16 990

                           17 687

                           Siirretyt määrärahat

                           4 477

                           8 113

                              Menot yhteensä (b)

                              58 401

                              61 769

                              Varainhoitovuoden tulos (a - b)
                               (6)

                              -1 025

                              1 031

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty saldo

                           4 040

                           1 926

                           Palautukset komissiolle

                           -4 040

                           0

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt ja peruuntuneet määrärahat

                           1 377

                           1 258

                           Kurssierot

                           - 141

                           345

                           Muut mukautukset

                           - 211

                           - 520

                              Varainhoitovuoden saldo

                              0

                              4 040

         Talousarvion toteutus — varainhoitoa koskevat säännöt

               2.

               odottaa, että varainhoitoa koskevia sääntöjä hyväksyessään virasto ottaa tinkimättä huomioon tilintarkastustuomioistuimen 17. heinäkuuta 2003 antamassa lausunnossa nro 6/2003 esittämät ehdotukset;

               3.

               panee tyytyväisenä merkille viraston ja komission aikaansaaman yhteisymmärryksen yhteisön tuen maksamisesta kolmessa erässä, mikä auttaa vähentämään varainhoitovuodelta toiselle siirrettävien määrärahojen määrää; panee lisäksi merkille tarkistetun menettelyn käyttöönoton yhteisymmärryksessä tilintarkastustuomioistuimen kanssa, joka koskee sitoumusten käsittelyä siinä tapauksessa, että päätetään suorittaa tarkastus, tavoitteena noudattaa aikaisempaa paremmin vuotuisuuden periaatetta; kehottaa virastoa perustelemaan, voisiko jaksotettujen määrärahojen käyttö vaikuttaa positiivisesti varainhoitovuodelta toiselle siirrettävien määrärahojen määrään;

               4.

               korostaa kuitenkin, että aikaansaadusta yhteisymmärryksestä huolimatta on parannettava varainhoitovuodelta toiselle siirrettävistä maksuista aiheutuvaa tilannetta, mikä johtuu tarkastuksista vastaavien jäsenvaltioiden virastojen yhteydessä sovellettavasta menettelystä;

               5.

               panee mielenkiinnolla merkille viraston ja komission välisen sopimuksen, joka mahdollistaa uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti sen, että viraston toteutumalaskelman positiivinen saldo voidaan käyttää yhteisön tukea koskevassa budjettikohdassa, mikäli viraston maksuista saatavat tulot jäävät ennusteita pienemmiksi; korostaa, että virastolla on enemmän erityisesti lääkevalvontaan liittyviä tehtäviä kuin lääkelupia hakeneiden yritysten maksuilla pystytään kattamaan; pitää pragmaattisena tätä ratkaisua, joka mahdollistaa sen, että yhteisön tuista ja maksuista saataviin tuloihin liittyviä siirtoja varainhoitovuodelta toiselle kohdellaan eri tavalla, ja katsoo, että ratkaisu tuo mukanaan tarvittavaa joustavuutta viraston erityispiirteet huomioon ottaen;

         Tilinpäätökset

               6.

               panee merkille viraston vastuksen, joka koskee tarkastuksista suoritettujen ennakkomaksujen ja maksettavien tarkastusmaksujen käsittelyn parantamiseksi toteutettuja toimia; odottaa, että virasto antaa lisäselvityksiä asiakastalletusten käytöstä;

         Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

               7.

               panee merkille toimet sisäisen valvonnan menettelyjen parantamiseksi; odottaa, että virasto noudattaa asianmukaisesti vaatimusta toimittaa järjestelmällisesti laskujen maksamisen edellyttämät tositteet;

         Muut

               8.

               panee tyytyväisenä merkille viraston päätöksen virallistaa sisäisen valvonnan toiminta; odottaa, että virasto ja komissio toteuttavat lisätoimia parantaakseen viraston sisäisen valvonnan ja komission sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) yhteistyötä;

         Virastoja ja komissiota koskevat horisontaaliset seikat

      Uuden varainhoitoasetuksen soveltaminen — Sisäinen tarkastus ja valvonta

               9.

               toistaa uuden varainhoitoasetuksen soveltamista koskevan kantansa, jonka se esitti virastoille myönnettyihin vuotta 2001 koskeviin vastuuvapauspäätöksiin liittyvissä päätöslauselmissa (7); kehottaa komissiota ja virastoja jatkamaan yhteistyötään erityisesti kirjanpidon, sisäisen tarkastuksen ja hallinnointi- ja valvontamenettelyjen alalla, jotta varmistetaan koherentit ja yhdenmukaiset puitteet virastojen toiminnalle;

               10.

               palauttaa mieliin ilmaisseensa vuoden 2001 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa huolensa siitä, että komission sisäisen tarkastuksen toimiala (IAS) ei tehnyt virastoja koskevia tarkastuksia; ilmaisee olevansa syvästi huolissaan siitä, että vaikuttaa siltä, että näitä tarkastuksia ei ole tehty tänäkään vuonna; pyytää komissiota ja IASia selittämään, miksi näitä tarkastuksia ei ole tehty, ja ilmoittamaan, paljonko sisäisen tarkastuksen toimialalla on käytettävissään henkilöstöä näiden tarkastusten toteuttamiseen; odottaa, että komissio, ja erityisesti IAS, ilmoittaa, miten se aikoo varmistaa riittävien ja moitteettomien tarkastusten suorittamisen erillisvirastoissa;

               11.

               pitää keskeisen tärkeänä sitä, että OLAFilla on oltava samat tutkintavaltuudet virastoissa kuin sillä on toimielimissä (8); pyytää, että tilintarkastustuomioistuin toimittaa ennen vastuuvapauspäätöslauselman hyväksymistä tietoja siitä, ovatko yhteisön elimet noudattaneet 25. toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta (9) OLAFin sisäisistä tutkimuksista sopimuksen liitteen ehtojen mukaisesti;

         Varainhoito

               12.

               panee merkille, että joidenkin virastojen vastauksissa siihen, miten ne aikovat käsitellä toistuvaa huomattavia varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja koskevaa ongelmaa, mainitaan uuden varainhoitoasetuksen tarjoama mahdollisuus käyttää ”jaksotettuja määrärahoja”; kehottaa virastoja selventämään analyysiään ja ilmoittamaan erityisesti, mitkä niiden toimista ovat luonteeltaan monivuotisia ja voitaisiin rahoittaa tällaisilla määrärahoilla;

               13.

               kehottaa komissiota ilmoittamaan kantansa tällaiseen ratkaisuun ja ilmoittamaan, mikäli se ei pidä tätä toteuttamiskelpoisena pohjana sellaisille vaihtoehdoille, joilla onnistuttaisiin vähentämään varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja huomattavasti;

         Virastojen tarkastelu

               14.

               korostaa, että ennen kuin komissio päättää perustaa viraston, sen on analysoitava perusteellisesti viraston suorittamien toimien tarvetta ja niiden lisäarvoa ottaen huomioon toissijaisuuden ja talousarvion kurinalaisuuden periaatteen sekä menettelyjen yksinkertaistaminen;

               15.

               kehottaa komissiota tekemään yleistutkimuksen yhteisön eri elinten tehtävistä, jotka ovat päällekkäisiä tai joilla on sama tavoite, asianmukaisten ratkaisujen ehdottamiseksi, virastojen mahdollinen yhteensulauttaminen mukaan luettuna;

               16.

               on huolissaan siitä, että monissa virastoissa hallinto- ja toimintamenot ovat epätasapainossa siten, että hallintomenot ovat suuremmat kuin toimintamenot; kehottaa näin ollen komissiota ja virastoja asettamaan tavoitteet hallintomenojen osuuden leikkaamiselle suhteessa kokonaismenoihin ja laatimaan tälle aikataulun; toteaa, että monien virastojen mukaan tämä tarjoaa monia mahdollisuuksia, kuten kyselylomakkeesta käy ilmi;

               17.

               toimielinten välistä yhteistyötä koskeviin vastauksiin viitaten kannustaa virastoja tehostamaan niiden välistä yhteistyötä, jotta onnistuttaisiin vastaamaan niiden tarpeisiin erityisaloilla (esimerkiksi ohjelmistojen kehittäminen) ja leikkaamaan kustannuksia sen sijaan, että mukautettaisiin alun perin komission tarpeisiin kehitettyjä sovelluksia, jotka osoittautuvat usein liian raskaiksi ja monimutkaisiksi virastojen erityistarpeisiin nähden;

               18.

               kannustaa virastoja luomaan ja kehittämään tiiviit työsuhteet asianomaisiin parlamentin valiokuntiin; kehottaa pysyviä valiokuntiaan, joiden vastuualueeseen kunkin viraston toiminta-ala kuuluu, koordinoimaan toimintansa budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan kanssa, jotta virastojen toiminnan seuranta olisi tehokasta;

         Uudet rahoituslähteet

               19.

               panee tyytyväisenä merkille uusia rahoitusmahdollisuuksia koskevat vastaukset ja ideat; toteaa, että monet nykyiset lähteet ja ehdotukset koskevat rakennusten ja tilojen vuokraamista ja julkaisujen ja tietojen myyntiä; ymmärtää, että muun muassa itsenäisyyden vuoksi monet virastot eivät voi hyväksyä täydentäviä rahoituslähteitä; korostaa kolmansien maiden osallistumisesta tiettyjen virastojen toimintaan aiheutuvia mittakaavaetuja ja taloudellisia etuja; kehottaa komissiota ja virastoja tekemään rakentavia ehdotuksia uusiksi lisärahoituslähteiksi, jotka lisäisivät omarahoitusastetta;

               20.

               panee tyytyväisenä merkille tiettyjen jäsenvaltioiden ja alueiden alueellaan sijaitseville virastoille myöntämät rahoitusosuudet; pitää tärkeänä, että neuvosto ja komissio vaativat tällaisia rahoitusosuuksia erityisesti silloin, kun perustetaan uusia virastoja;

         Yhdenmukaistetut toimintakehykset

               21.

               palauttaa mieliin kantansa (10), jonka mukaan nykyisten virastojen ”valikoima erilaisia muotoja ei ole avoin, selkeä eikä perusteltu, vaikka otettaisiin huomioon tehtävien erilaisuus”; kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia olemassa olevia virastoja, jotta se voi tarvittaessa ehdottaa tarkistuksia niiden perussääntöihin virastojen sopeuttamiseksi tulevissa säädöspuitteissa määriteltäviin malleihin (11); kehottaa toimivaltaisia valiokuntia seuraamaan tätä kattavaa uudelleentarkastelua, joka olisi vietävä läpi mahdollisimman nopeasti, ja ottamaan huomioon tässä vastuuvapauspäätöslauselmassa mainitut horisontaaliset seikat;

               22.

               kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia ehdotuksia tällaisten yhdenmukaisten puitteiden luomiseksi virastoille ennen kuin tai viimeistään samaan aikaan, kun se esittää uusia virastoja koskevat lainsäädäntöehdotukset; pitää kiinni siitä, että yhteiset suuntaviivat sisältävä toimielinten välinen sopimus on välttämätön edellytys yhdenmukaisten puitteiden luomiselle;

         Henkilöstöpolitiikka

               23.

               korostaa, että uuden varainhoitoasetuksen myötä virastojen hallintokaavioista vastaa budjettivallan käyttäjä; korostaa tämän muutoksen merkitystä tulevien virastoja koskevien vastuuvapausmenettelyjen yhteydessä, kun tarkastellaan henkilöstösääntöjen soveltamista rekrytointiin, ylennyspolitiikkaan, virkojen täyttöasteeseen ja rekrytointipolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä;

               24.

               panee merkille, että vuoden 2004 talousarviomenettelyn aikana kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista kävi ilmi, että useissa virastoissa keskimääräinen ylennyksiin tarvittava vuosimäärä oli selvästi pienempi kuin komissiossa, täyttämättömiä virkoja oli selvästi enemmän kuin toimielimissä ja läheskään kaikkia pyydettyjä uusia virkoja ei ehdotettu alhaisimmille palkkaluokille; katsoo, että henkilöstöpolitiikan olisi muodostettava tärkeä osa nykyisten virastojen uudelleentarkastelua;

               25.

               katsoo, että virastojen henkilöstöpolitiikan olisi noudatettava varainhoitoasetusta, henkilöstösääntöjä ja toimielinten yleisesti noudattamaa parasta käytäntöä; ottaa huomioon, että komissiota on pyydetty ilmoittamaan ennen vuoden 2005 talousarviomenettelyn käynnistymistä henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, erityisesti mitä tulee täyttämättömien virkojen määrään, ylennysnopeuteen, rekrytoinnin määrään ja tavanomaiseen uraprofiiliin;

               26.

               palauttaa mieliin periaatteen, jonka mukaan virastojen olisi palkattava mahdollisimman paljon väliaikaista henkilöstöä, jotta ne säilyttäisivät joustavuutensa ja tehokkuutensa;

               27.

               on huolestunut vakavista säännönvastaisuuksista, joita on havaittu Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen valintamenettelyissä, muun muassa seuraavat: avoimia paikkoja koskevat ilmoitukset ovat epäselviä, valintakomiteoiden selvitykset puutteellisia ja hakijoiden arviointiperusteita ei ole vahvistettu edeltä käsin (12); on hyvin huolissaan siitä, että tämä ei välttämättä ole yksittäinen tapaus, vaan että virastoilla yleensäkin on ongelmia hallinnoida näitä melko monimutkaisia menettelyjä oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla;

               28.

               katsoo, että virastojen järjestämien valintamenettelyjen on noudatettava samoja vaatimuksia kuin Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston (EPSO) noudattamien menettelyjen ja että on vältettävä sellaisen mielikuvan muodostumista, että virastojen valintamenettelyt ovat helppo tie yhteisöjen virkamieheksi;

               29.

               kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla varmistetaan, että virastot saavat asianmukaista tukea EPSO:lta valintamenettelyjä järjestäessään ja että on olemassa mekanismi, jonka avulla ulkopuoliset henkilöt validoivat näiden menettelyjen tulokset ennen rekrytointia.

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 22.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 19.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Summa sisältää 5,2 miljoonaa euroa varainhoitovuoden 2002 saatavia (10,7 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2001).

      (6)  Laskettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan periaatteiden mukaisesti (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 8).

      (7)  EUVL L 148, 16.6.2003, s. 83 ja EUVL L 333, 20.12.2003, s. 53 (18 kohta).

      (8)  Hyväksytyt tekstit 13.1.2004, P5-TA(2004) 0015.

      (9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

      (10)  P5-TA(2004) 0015, 13 ja 14 kohta.

      (11)  P5-TA(2004) 0015, 24 kohta.

      (12)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus varainhoitovuodelta 2002, 13 kohta (s. 64).


Avis juridique important

|

E2002C0314(01)

Valtiontuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan, 61 artiklan ja 63 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla - EFTAn valvontaviranomaisen päätös olla vastustamatta

Virallinen lehti nro C 065 , 14/03/2002 s. 0014 - 0014

Valtiontuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan, 61 artiklan ja 63 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojallaEFTAn valvontaviranomaisen päätös olla vastustamatta(2002/C 65/10)Jäljennös päätöksestä todistusvoimaisella kielellä voidaan lähettää pyynnöstä. Pyyntö on osoitettava seuraavaan osoitteeseen:EFTAn valvontaviranomainenKilpailun ja valtiontukien osastoRue de Trèves/Trierstraat 74B - 1040 Bruxelles/BrusselPäätöksen tekopäivä: 19. joulukuuta 2001EFTAn jäsenvaltio: NorjaTuen numero: SAM 030.00.007Nimike: Korvaus Hurtigruten-sopimuksen perusteella suorittavista meriliikennepalveluistaTarkoitus: Meriliikennepalveluiden ylläpitäminen yleisen edun nimissäAla: MeriliikenneOikeusperusta: Liikenne- ja viestintäministeriön sekä kahden meriliikenneyhtiön välinen Hurtigruten-sopimus; valtion talousarvion 1330 luvun 70 kohtaTuen muoto: AvustusTuen määrä: 170 milj. Norjan kruunua (noin 21 milj. euroa) vuodessa vuoden 1999 hintoinaKesto: 1. tammikuuta 2002-31. joulukuuta 2004


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/2248, annettu 3 päivänä marraskuuta 2016, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (ECB/2016/36)

text:
               20.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 347/26

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/2248,
   annettu 3 päivänä marraskuuta 2016,
   niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (ECB/2016/36)
   (uudelleenlaadittu)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 32 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöstä EKP/2010/23 (1) on muutettu olennaisesti useamman kerran (2). Koska lisämuutoksia on edelleen tehtävä, päätös olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

               (2)

               Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä EKPJ:n perussääntö) 32.1 artiklan mukaan rahoitustulo on kansallisille keskuspankeille rahapoliittisten tehtävien hoidossa kertyvä tulo. EKPJ:n perussäännös 32.2 artiklan mukaan kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä saamiset EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien olisi yksilöitävä rahapoliittisten tehtävien hoidosta johtuvat saamiset saamisina, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan mukaisesti kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa velkapohjaan sisällytetyille veloille kertynyttä, maksettua tai saatua korkoa.

               (3)

               EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta.

               (4)

               EKPJ:n perussäännön 32.6 ja 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on toimivalta antaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvitystä ja siihen liittyviä maksuja koskevia suuntaviivoja ja toteuttaa kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.

               (5)

               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (3) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. Mainitun asetuksen 15 artiklan mukaan kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ovat laillisia maksuvälineitä kansallisten alueellisten rajojensa sisällä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden päättymisestä. Käteisrahan käyttöönottovuotta olisi siis pidettävä erityisenä vuotena, koska kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeeseen lasketut setelit saattavat edelleen muodostaa merkittävän osan liikkeeseen laskettujen setelien kokonaismäärästä.

               (6)

               Suuntaviivojen EKP/2006/9 (4) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, että hyväksyttäville vastapuolille ennakkoon jaetut eurosetelit veloitetaan näiden vastapuolien tulevassa eurojärjestelmän kansallisessa keskuspankissa olevilta tileiltä niiden nimellisarvosta seuraavan ”lineaarisen veloitusmallin” mukaisesti: ennakkoon jaettujen eurosetelien kokonaismäärä veloitetaan kolmena yhtä suurena eränä eurojärjestelmän ensimmäisen, neljännen ja viidennen perusrahoitusoperaation maksujen suorituspäivänä käteisrahan käyttöönottopäivän jälkeen. Laskettaessa rahoitustuloa käteisrahan käyttöönottovuodelta tämä ”lineaarinen veloitusmalli” olisi otettava huomioon.

               (7)

               Tämä päätös liittyy päätökseen EKP/2010/29 (5), jossa säädetään, että EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat setelit liikkeeseen. Päätöksessä EKP/2010/29 säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Siinä myös kohdistetaan kahdeksan prosenttia liikkeeseen laskettujen eurosetelien kokonaisarvosta EKP:lle. Eurosetelien kohdistaminen eurojärjestelmän jäsenten kesken johtaa eurojärjestelmän sisäisten saldojen syntymiseen. Näille liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavalla korolla on välitön vaikutus kunkin eurojärjestelmän jäsenen tuloon, ja siksi siitä pitäisi säätää tällä päätöksellä. Tulo, joka EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille päätöksen EKP/2014/57 (6) mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy.

               (8)

               Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saamisten ja velkojen nettosaldolle olisi maksettava korkoa siten, että sovelletaan objektiivista perustetta, jossa määritellään rahan hinta. Tässä yhteydessä asianmukaisena korkona on pidettävä huutokauppoina toteutettavissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa sovellettavaa perusrahoitusoperaation korkoa.

               (9)

               Laskettaessa kansallisten keskuspankkien rahoitustuloa EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklan mukaisesti velkapohjaan olisi sisällytettävä liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettomääräiset velat, koska ne vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavan koron suorittaminen merkitsee näin ollen sitä, että merkittävä määrä eurojärjestelmän rahoitustulosta jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Näitä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja olisi mukautettava siten, että kansallisten keskuspankkien taseiden ja tuloslaskelmien vähittäinen mukauttaminen on mahdollista. Mukautusten olisi perustuttava niiden setelien arvoon, joita kukin kansallinen keskuspankki on laskenut liikkeeseen ennen eurosetelien käyttöön ottamista. Näitä mukautuksia olisi sovellettava vuositasolla enintään viideksi vuodeksi vahvistetun laskukaavan mukaisesti.

               (10)

               Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saldojen mukautukset on laskettu siten, että korvataan kaikki sellaiset merkittävät muutokset kansallisten keskuspankkien tulotilanteessa, jotka johtuvat eurosetelien käyttöönotosta ja sen perusteella tehdystä rahoitustulon jakamisesta.

               (11)

               EKPJ:n perussäännön 32 artiklan mukaisia yleisiä sääntöjä sovelletaan myös tuloon, joka syntyy, kun liikkeestä poistetut eurosetelit kirjataan pois taseesta.

               (12)

               EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklassa säädetään, että kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. EKPJ:n perussäännön 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvosto on toimivaltainen toteuttamaan kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet. Niihin kuuluu toimivalta ottaa huomioon muita tekijöitä päätettäessä sellaisen tulon jakamisesta, joka syntyy, kun liikkeestä poistetut eurosetelit kirjataan pois taseesta. Tällöin yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisuuden periaatteet edellyttävät, että otetaan huomioon se ajanjakso, jonka kuluessa poistettavat eurosetelit laskettiin liikkeeseen. Tämän erityistulon jakoperusteen on sen vuoksi heijastettava sekä asiaankuuluvaa osuutta EKP:n pääomasta että liikkeeseenlaskujakson pituutta.

               (13)

               Eurosetelien käytöstä poistamisesta olisi säädettävä erillisissä päätöksissä päätöksen EKP/2003/4 (7) 5 artiklan mukaisesti.

               (14)

               Päätöksen EKP/2009/16 (8) päätöksen EKP/2011/17 (9) ja Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) (10) mukaisten valtion ja hyväksyttyjen valtiosidonnaisten laitosten liikkeeseen laskemien velkainstrumenttien sekä julkisten yritysten liikkeeseen laskemien korvaavien velkainstrumenttien ostojen tulisi katsoa tuottavan viitekoron mukaista tuloa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               ’kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

               b)

               ’luottolaitoksella’ joko a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 575/2013 (11) 4 artiklan 1 kohdan a kohdassa tarkoitettua luottolaitosta, joka on toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alainen, tai b) perussopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuta luottolaitosta, joka on valvontaa vastaavan toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tarkastusmenettelyn alainen;

               c)

               ’velkapohjalla’ velkoja kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä I;

               d)

               ’käteisrahan käyttöönottopäivällä’ päivää, jona eurosetelit ja -kolikot tulevat lailliseksi maksuvälineeksi jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;

               e)

               ’käteisrahan käyttöönottovuodella’ 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa käteisrahan käyttöönottopäivästä;

               f)

               ’liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla’ kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta,

               g)

               ’merkityn pääoman jakoperusteella’ kansallisten keskuspankkien (prosenttimääräisiä) osuuksia EKP:n merkityssä pääomassa, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta;

               h)

               ’käytöstä poistetuilla euroseteleillä’ eurosetelityyppiä tai -sarjaa, joka on poistettu käytöstä päätöksen EKP/2003/4 5 artiklan nojalla tehdyllä EKP:n neuvoston päätöksellä;

               i)

               ’liikkeeseenlaskujaksolla’ eurosetelityyppiin tai -sarjaan liittyvää jaksoa, joka alkaa päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan ensimmäinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan, ja joka päättyy päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan viimeinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan;

               j)

               ’laskentakorolla’ viimeisintä käytettävissä olevaa marginaalikorkoa, jota eurojärjestelmä käyttää huutokauppoina toteutettavissa perusrahoitusoperaatioissaan Euroopan keskuspankin suuntaviivojen EKP/2014/60 (12) 6 artiklan mukaan (EU) 2015/510. Mikäli samana päivänä toteutetaan useita perusrahoitusoperaatioita selvitettäviksi, käytetään samanaikaisesti toteutettujen operaatioiden marginaalikorkojen keskiarvoa;

               k)

               ’yksilöitävillä saamisilla’ velkapohjaa vastaavia saamisia kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin nämä saamiset on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä II;

               l)

               ’viiteajanjaksolla’ 24 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 30 kuukautta ennen käteisrahan käyttöönottopäivää;

               m)

               ’päivittäisellä valuuttaviitekurssilla’ päivittäistä valuuttaviitekurssia, joka perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvien ja kuulumattomien keskuspankkien väliseen säännölliseen päivittäiseen, yleensä klo 14.15 Keski-Euroopan aikaan tapahtuvaan, yhteistyökäytäntöön (13);

               n)

               ’poiskirjaamisella’ käytöstä poistettujen eurosetelien poistamista tase-erästä ’liikkeessä olevat setelit’;

               o)

               ’liikkeeseenlaskua koskevalla jakoperusteella’ keskimääräistä merkityn pääoman jakoperustetta käytöstä poistetun eurosetelityypin tai -sarjan liikkeeseenlaskujakson aikana;

               p)

               ’yhdenmukaistetulla taseella’ (HBS) yhdenmukaistettua tasetta sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan keskuspankin suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) (14) liitteessä VIII.

         2 artikla
   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot
   1.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan kuukausittain, ja ne kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä edellisen kuukauden viimeisen pankkipäivän arvoon.
   Kun jäsenvaltio ottaa euron käyttöön, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja koskeva laskelma kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä.
   Sinä ensimmäisenä vuonna, josta alkaen kulloistakin viiden vuoden välein tehtävää tarkistusta sovelletaan EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan tammikuun 1 päivän ja 31 päivän väliseltä ajanjaksolta tarkistetun merkityn jakoperusteen mukaisesti, jota sovelletaan eurosetelien liikkeeseenlaskujen kokonaismäärien saldoihin edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta.
   2.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat saldot mukaan luettuina, maksetaan laskentakoron mukaista korkoa.
   3.   Edellä kohdassa 2 tarkoitettu korko maksetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä neljännesvuosittain.
   3 artikla
   Rahoitustulon määritysmenetelmä
   1.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon määrä määritetään laskemalla sen kirjanpitoon kirjatuista yksilöitävistä saamisista kertyvä todellinen tulo. Tästä poiketen

               a)

               kullan ei katsota kerryttävän tuloa;

               b)

               seuraavien erien katsotaan kerryttävän rahoitustuloa laskentakoron mukaan:

                           i)

                           rahapoliittisista syistä päätöksen EKP/2009/16 nojalla pidettävät arvopaperit;

                           ii)

                           rahapoliittisista syistä päätöksen EKP/2011/17 nojalla pidettävät arvopaperit;

                           iii)

                           valtion, alue- ja paikallishallinnon ja hyväksyttyjen valtiosidonnaisten laitosten liikkeeseen laskemat velkainstrumentit sekä julkisten yritysten liikkeeseen laskemat korvaavat velkainstrumentit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) nojalla.

         2.   Mikäli kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo ylittää tai alittaa sen velkapohjan arvon, erotus korvataan soveltamalla laskentakorkoa erotuksen arvoon.
   4 artikla
   Eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtävät mukautukset
   1.   Rahoitustuloa laskettaessa liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan seuraavan laskukaavan mukaisesti määritetyllä hyvityksellä:

               C = (K – A) × S

         jossa

               C

               on hyvitys,

               K

               on kunkin kansallisen keskuspankin osalta euromäärä, joka saadaan soveltamalla merkityn pääoman jakoperustetta liikkeeseen laskettujen setelien keskimääräiseen arvoon viiteajanjakson aikana, jolloin euron käyttöön ottavan jäsenvaltion kansallisen valuutan määräisten liikkeeseen laskettujen setelien määrä muunnetaan euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

               A

               on kunkin kansallisen keskuspankin osalta liikkeeseen laskettujen setelien keskimääräinen euromääräinen arvo viiteajanjakson aikana, muunnettuna euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

               S

               on seuraava kerroin kunkin tilikauden osalta, alkaen käteisrahan käyttöönottopäivästä:

                           Tilikausi

                           Kerroin

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi

                           1

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus yksi vuosi

                           0,8606735

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kaksi vuotta

                           0,7013472

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kolme vuotta

                           0,5334835

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus neljä vuotta

                           0,3598237

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus viisi vuotta

                           0,1817225

         2.   Kansallisten keskuspankkien hyvitysten summa on nolla.
   3.   Hyvitykset lasketaan joka kerta, kun jokin jäsenvaltio ottaa euron käyttöön tai kun EKP:n merkityn pääoman jakoperuste muuttuu.
   4.   Kun kansallinen keskuspankki liittyy eurojärjestelmään sen hyvitys jaetaan muille kansallisille keskuspankeille niiden osuuksien mukaan, joita muilla kansallisilla keskuspankeilla on merkityn pääoman jakoperusteesta, siten että sen etumerkki (+/–) vaihdetaan, ja tämä hyvitys täydentää niitä mahdollisia hyvityksiä, jotka ovat muiden kansallisten keskuspankkien osalta jo voimassa.
   5.   Hyvitykset ja hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtävät kirjanpitoviennit kirjataan erillisille eurojärjestelmän sisäisille tileille jokaisen kansallisen keskuspankin kirjanpidossa siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä ja sama päivä jokaisena seuraavana vuonna mukautusjakson aikana. Hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtäville kirjanpitovienneille ei makseta korkoa.
   6.   Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen erityisissä tilanteissa, jotka liittyvät tämän päätöksen liitteessä III kuvattuihin muutoksiin liikkeeseen laskettujen setelien määrässä, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan kyseisessä liitteessä esitettyjen säännösten mukaisesti.
   7.   Tämän artiklan mukaisia eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtäviä mukautuksia lakataan soveltamasta kuudennen vuoden ensimmäisestä päivästä asianomaisen käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen.
   5 artikla
   Rahoitustulon laskeminen ja jakaminen
   1.   EKP suorittaa joka päivältä kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon laskemisen. Laskelma perustuu kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamiin kirjanpitotietoihin. EKP ilmoittaa kertyneen summan kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain.
   2.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustuloa mukautetaan velkapohjaan sisältyvistä veloista kertynyttä, maksettua tai saatua korkoa vastaavalla määrällä sekä määrillä, joista EKP:n neuvosto mahdollisesti tekee päätöksiä EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan toisen kohdan nojalla.
   3.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon summan jakaminen merkityn pääoman jakoperusteen mukaisessa suhteessa tapahtuu kunkin tilikauden lopussa.
   6 artikla
   Eurosetelien poistamisesta johtuvan tulon laskeminen ja kohdistaminen
   1.   Käytöstä poistetut eurosetelit säilytetään osana velkapohjaa kunnes ne on vaihdettu tai kirjattu pois sen mukaan, kumpi tapahtuu aikaisemmin.
   2.   EKP:n neuvosto voi päättää käytöstä poistettujen eurosetelien poiskirjaamisesta, ja siinä tapauksessa se täsmentää poiskirjaamispäivän ja sen varauksen kokonaismäärän, joka tehdään niitä käytöstä poistettuja euroseteleitä varten, joiden odotetaan vielä tulevan vaihdettaviksi.
   3.   Käytöstä poistetut eurosetelit kirjataan pois seuraavasti:

               a)

               Poiskirjaamispäivänä EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” vähennetään sellaisten käytöstä poistettujen eurosetelien kokonaismäärä, jotka ovat vielä liikkeessä. Tällöin liikkeeseen laskettujen mutta käytöstä poistettujen eurosetelien tosiasialliset määrät mukautetaan näiden setelien liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaan laskettaviin suhteellisiin määriin, ja erot tasataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kesken.

               b)

               Käytöstä poistettujen eurosetelien mukautettu määrä poistetaan tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” ja siirretään kansallisten keskuspankkien tuloslaskelmiin.

               c)

               Kukin kansallinen keskuspankki tekee varauksen niitä käytöstä poistettavia euroseteleitä varten, joiden odotetaan tulevan vielä vaihdettaviksi. Varauksen on vastattava asianomaisen kansallisen keskuspankin osuutta, joka lasketaan liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaisesti varauksen kokonaismäärästä.

         4.   Käytöstä poistetut eurosetelit, jotka vaihdetaan poiskirjaamispäivän jälkeen, kirjataan sen kansallisen keskuspankin tileihin, joka on ne hyväksynyt. Käytöstä poistettujen eurosetelien kertymä jaetaan uudelleen kansallisten keskuspankkien kesken vähintään kerran vuodessa liikkeeseenlaskujakson jakoperustetta soveltaen, ja erot tasataan keskuspankkien kesken. Kukin kansallinen keskuspankki kuittaa suhteellisen osuutensa varaustaan vastaan tai kirjaa vastaavan menon tuloslaskelmaansa, mikäli kertynyt määrä ylittää varauksen.
   5.   EKP:n neuvosto tarkistaa varauksen kokonaismäärän vuosittain.
   7 artikla
   Kumoaminen
   1.   Kumotaan päätös EKP/2010/23.
   2.   Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.
   8 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä marraskuuta 2016.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Päätös EKP/2010/23, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 17).

      (2)  Ks. liite IV.

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 974/98, annettu 3 päivänä toukokuuta 1998, euron käyttöönotosta (EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1).

      (4)  Suuntaviivat EKP/2006/9, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2006, tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja eurosetelien ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella (EUVL L 207, 28.7.2006, s. 39).

      (5)  Päätös EKP/2010/29, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 26).

      (6)  Päätös EKP/2014/57, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan keskuspankin tulon väliaikaisesta jakamisesta (EUVL L 53, 25.2.2015, s. 24).

      (7)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2003/4, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2003, euroseteleiden nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen jäljentämisestä (EUVL L 78, 25.3.2003, s. 16).

      (8)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2009/16, tehty 2 päivänä heinäkuuta 2009, katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 175, 4.7.2009, s. 18).

      (9)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2011/17, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, katettujen joukkovelkakirjalainojen toisen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 297, 16.11.2011, s. 70).

      (10)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) N:o 2015/774, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015, julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10) (EUVL L 121, 14.5.2015, s. 20).

      (11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (12)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (yleisasiakirjasuuntaviivat) (EKP/2014/60) (EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3).

      (13)  Keski-Euroopan ajassa (CET) otetaan huomioon siirtyminen Keski-Euroopan kesäaikaan.

      (14)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/2249, annettu 3 päivänä marraskuuta 2016, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKP/2016/34) (ks. tämän virallisen lehden sivu 37).

      LIITE I

         VELKAPOHJAN RAKENNE

                  A.

                  Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:

                              1.

                              Liikkeessä olevat setelit
                              Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ”liikkeessä olevat setelit”

                                          a)

                                          sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen rahayksikön määräiset setelit ja

                                          b)

                                          niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettuihin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6).

                                    Käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen ”liikkeessä olevilla seteleillä” tarkoitetaan kunkin kansallisen keskuspankin osalta ainoastaan euromääräisiä seteleitä.
                              Jos TARGET2 on kiinni käteisrahan käyttöönottopäivänä, kansallisen keskuspankin velka, joka johtuu euroseteleistä, jotka on jaettu ennakkoon ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää, lasketaan mukaan velkapohjaan (osana yhdenmukaistetun taseen vastattavien erään 10.4 kuuluvia vastaavia tilejä), kunnes velka tulee osaksi TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

                              2.

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:

                                          a)

                                          sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1);

                                          b)

                                          eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2),

                                          c)

                                          määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3),

                                          d)

                                          käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4)

                                          e)

                                          vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5)

                              3.

                              Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1.

                              4.

                              Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeelle velkasitoumuksia suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 13 artiklan mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2).

                              5.

                              Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3).

                              6.

                              TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4).

                              7.

                              Kunkin kansallisen keskuspankin kunkin vuosineljänneksen päättyessä kirjaama korko, joka on kertynyt rahapoliittisista operaatioista johtuvista veloista, joiden maturiteetti on yksi vuosi tai pidempi (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 12.2).

                              8.

                              EKP:hen kohdistuvat velat, jotka ovat sellaisen saatavan vakuutena, joka liittyy swap-sopimuksiin EKP:n ja eurojärjestelmään kuulumattoman, eurojärjestelmälle nettotuottoa tuovan keskuspankin kanssa (osa taseen ulkopuolisia velkoja).

                  B.

                  Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) vahvistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien yhdenmukaistettujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

      LIITE II

         YKSILÖITÄVIEN SAAMISTEN RAKENNE

                  A.

                  Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:

                              1.

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5).

                              2.

                              Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 7.1).

                              3.

                              Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2).

                              4.

                              Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4).

                              5.

                              TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5).

                              6.

                              Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).
                              Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen, unssia kohti lasketun kullan euromääräisen hinnan perusteella.

                              7.

                              Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

                              8.

                              Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 11.6).

                              9.

                              Kunkin kansallisen keskuspankin vuosineljänneksen päättyessä kirjaama korko, joka on kertynyt rahapoliittisista operaatioista johtuvista saamisista, joiden maturiteetti on yksi vuosi tai pidempi (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 11.5).

                              10.

                              Saamiset, jotka ovat euroalueen vastapuolilta ja jotka liittyvät swap-sopimuksiin EKP:n ja eurojärjestelmään kuulumattoman, eurojärjestelmälle nettotuottoa tuovan keskuspankin kanssa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 3.1).

                  B.

                  Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävissä olevien saamisten arvo määrä lasketaan suuntaviivoissa (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) vahvistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien yhdenmukaistettujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

      LIITE III
      A.   Ensimmäinen erityinen mukautus

      Mikäli liikkeeseen laskettujen setelien keskimääräinen kokonaisarvo käteisrahan käyttöönottovuonna alittaa viiteajanjakson aikana liikkeeseen laskettujen setelien keskimääräisen euromääräisen kokonaisarvon (mukaan lukien euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen määräiset setelit muutettuina euromääräisiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viitejakson aikana), 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pidennetään taannehtivasti samassa suhteessa kuin liikkeeseen laskettujen setelien keskiarvo on pienentynyt.
      Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on oltava vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (C) pienennyksestä on lisättävä kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.
      B.   Toinen erityinen mukautus

      Mikäli kansalliset keskuspankit, joiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitys on positiivinen luku, maksavat nettokorkoa liikkeeseen laskettuihin seteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, ja tämä nettokorko, kun se lisätään niiden tuloslaskelman erään ”rahoitustulon netto-osuus” vuoden lopussa, johtaa nettokustannukseen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pienennetään siinä määrin kuin se on tarpeen tämän tilanteen korjaamiseksi.
      Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on oltava vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (C) pienennyksestä lisätään kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.

      LIITE IV

         KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO MUUTOKSISTA

                  Päätös EKP/2010/23

                     EUVL L 35, 9.2.2011, s. 17.

                  Päätös EKP/2011/18

                     EUVL L 319, 2.12.2011, s. 116.

                  Päätös EKP/2014/24

                     EUVL L 117, 7.6.2014, s. 168.

                  Päätös EKP/2014/56

                     EUVL L 53, 25.2.2015, s. 21.

                  Päätös EKP/2015/37

                     EUVL L 313, 28.11.2015, s. 42.


Avis juridique important

|

32002D0609

2002/609/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liitettävän, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja niiden hyväksymistä koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä (PECA)

Virallinen lehti nro L 202 , 31/07/2002 s. 0019 - 0020

Neuvoston päätös,tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liitettävän, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja niiden hyväksymistä koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä (PECA)(2002/609/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen, 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 4 kohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus(1) tuli voimaan 20 päivänä helmikuuta 1998.(2) Eurooppa-sopimuksen 76 artiklan 2 kohdan mukaan standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aloilla tehtävän yhteistyön tavoitteena on tehdä vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset.(3) Eurooppa-sopimuksen 115 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle minkä tahansa osan toimivallastaan.(4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisen Eurooppa-sopimuksen tekemisestä 19 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn neuvoston ja komission päätöksen 98/150/EY, EHTY, Euratom(2) 2 artiklassa määrätään yhteisön päätöksentekomenettelyistä sekä yhteisön kannan esittämisestä assosiaationeuvostossa ja assosiaatiokomiteassa.(5) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisen assosiaationeuvoston työjärjestyksestään 23 päivänä helmikuuta 1998 tekemän päätöksen N:o 1/98(3) 14 artiklan mukaan assosiaatiokomitea voi perustaa alakomiteoita tai ryhmiä avukseen tehtäviensä hoidossa.(6) Teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevan Eurooppa-sopimuksen pöytäkirja allekirjoitettiin yhteisön puolesta Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2002, ja se olisi hyväksyttävä.(7) Assosiaationeuvoston täytäntöön pantavaksi on annettu tiettyjä tehtäviä, erityisesti valtuudet muuttaa pöytäkirjan liitteitä.(8) Pöytäkirjan asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava tarkoituksenmukaiset sisäiset menettelyt.(9) On tarpeen valtuuttaa komissio tekemään tiettyjä teknisiä muutoksia tähän pöytäkirjaan ja tekemään tietyt sen täytäntöönpanoa koskevat päätökset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Eurooppa-sopimukseen liitettävä teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskeva pöytäkirja, jäljempänä "pöytäkirja", ja sen päätösasiakirjaan liitetty julistus.Pöytäkirjan ja sen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja toimittaa yhteisön puolesta pöytäkirjan 17 artiklassa tarkoitetun diplomaattinootin(4).3 artikla1. Kuultuaan neuvoston nimittämää erityiskomiteaa komissioa) saattaa voimaan laitoksia koskevat ilmoitukset, vahvistamiset, väliaikaiset ja pysyvät peruutukset sekä asettaa yhden tai useamman yhteisen asiantuntijaryhmän pöytäkirjan 10 ja 11 artiklan ja 14 artiklan c alakohdan mukaisesti;b) järjestää kuulemiset ja tietojenvaihdon sekä esittää tarkastusten suorittamista ja tarkastuksiin osallistumista koskevat pyynnöt pöytäkirjan 3 ja 12 artiklan ja 14 artiklan d ja e alakohdan ja koneita, hissejä, henkilösuojaimia, sähköturvallisuutta, sähkömagneettista yhteensopivuutta ja yksinkertaisia paineastioita koskevien liitteiden III ja IV jaksojen mukaisesti;c) tarvittaessa vastaa pyyntöihin pöytäkirjan 11 artiklan ja koneita, hissejä, henkilösuojaimia, sähköturvallisuutta, sähkömagneettista yhteensopivuutta ja yksinkertaisia paineastioita koskevien liitteiden III ja IV jaksojen mukaisesti.2. Kuultuaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityiskomiteaa komissio määrittelee assosiaationeuvostossa ja soveltuvissa tapauksissa assosiaatiokomiteassa vahvistettavan yhteisön kannan seuraavissa tilanteissa:a) pöytäkirjan 14 artiklan a alakohdan mukaiset muutokset liitteisiin;b) pöytäkirjan 14 artiklan b alakohdan mukaiset uusien liitteiden lisäykset;c) pöytäkirjan 11 artiklan toisen ja kolmannen kohdan mukaiset tarkastusten tuloksia tai ilmoitetun laitoksen luvan pidättämistä osittain tai kokonaan koskevista erimielisyyksistä tehdyt päätökset;d) koneita, hissejä, henkilösuojaimia, sähköturvallisuutta, sähkömagneettista yhteensopivuutta ja yksinkertaisia paineastioita koskevien pöytäkirjan liitteiden IV jakson suojalausekkeiden soveltamiseksi toteutetut toimenpiteet;e) pöytäkirjan 4 artiklan nojalla vastavuoroisesti hyväksyttyjen teollisuustuotteiden tarkastusta, jakelun keskeyttämistä ja markkinoilta vetämistä koskevat toimenpiteet.3. Kaikissa muissa tapauksissa assosiaationeuvostossa ja soveltuvissa tapauksissa assosiaatiokomiteassa vahvistettavan yhteisön kannan tähän pöytäkirjaan liittyvissä asioissa määrittelee neuvosto, joka tekee päätöksen määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. Matas I Palou(1) EYVL L 51, 20.2.1998, s. 3.(2) EYVL L 51, 20.2.1998, s. 1.(3) EYVL L 73, 12.3.1998, s. 31.(4) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


title: 2012/584/EU: Euroopan parlamentin päätös, 10. toukokuuta 2012 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan rautatieviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010

text:
               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/229

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   10. toukokuuta 2012,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan rautatieviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
   (2012/584/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan rautatieviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan rautatieviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan rautatieviraston perustamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (3) ja erityisesti sen 39 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0118/2012),

               1.

               myöntää Euroopan rautatieviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan rautatieviraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 100.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
   LIITE

      EUROOPAN PARLAMENTIN SUOSITUKSET AIEMPINA VUOSINA

               Euroopan rautatievirasto

               2006

               2007

               2008

               2009

               Toiminta

               Virasto harjoittaa toimintaansa kahdessa toimipaikassa, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia: virasto ei ole vielä löytänyt keinoja, joilla kompensoida kahta sijaintipaikkaa koskevan velvoitteen täyttämisestä aiheutuvat kustannukset.

                           —

                           Moitteettoman varainhoidon periaatetta ei noudatettu tarkasti: viraston kassaennustetta ei ollut laadittu asianmukaisesti.

                           —

                           Virasto harjoittaa toimintaansa kahdessa toimipaikassa, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia (suorat kustannukset: 450 000 euroa).

                           —

                           Virastoa kehotettiin tekemään diakroninen analyysi tänä vuonna ja edeltävinä vuosina toteutetuista toimista.

                           —

                           Virastoa kehotettiin asettamaan SMART-tavoitteet ja RACER-indikaattorit sekä laatimaan Ganttin kaavio tulossuuntautuneiden toimintatapojen edistämiseksi.

                           —

                           Virastolla on kaksi toimipaikkaa, mikä aiheuttaa tehottomuutta.

                           —

                           Virasto harjoittaa toimintaansa kahdessa toimipaikassa, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia.

                           —

                           Toiminnan harjoittaminen kahdessa toimipaikassa aiheuttaa virastolle lisäkustannuksia.

                           —

                           Virastoa kehotettiin tekemään vertailu toiminnoista, jotka suoritettiin vastuuvapauden myöntämistä koskevana vuonna ja sitä edeltävänä varainhoitovuonna.

               Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

               Talousarvion vuotuisperiaatetta ei noudatettu tarkasti: virasto pani täytäntöön 72 prosenttia

                           —

                           maksusitoumusmäärärahoistaan. Siirtojen osuus hallintomenoihin oli 37,5 prosenttia ja toimintamenoihin 85 prosenttia.

                           —

                           Virastolla oli vaikeuksia toimintojen ohjelmoinnissa ja budjetoinnissa. yli 35 prosenttia vuoden 2007 lopullisista määrärahoista jäi käyttämättä kyseisen vuoden aikana. Virastoa kehotettiin parantamaan talousarvion toteutusastetta.

               Virastolla oli vaikeuksia toimintojen ohjelmoinnissa ja budjetoinnissa.

                           —

                           Virasto ei ole kyennyt ratkaisemaan ongelmaa määrärahojen siirtämisestä vuodelta toiselle. Osastossa 2 tehdyt 41 prosentin määrärahasiirrot ovat pahasti ristiriidassa talousarvion vuotuisperiaatteen kanssa.

                           —

                           Kunkin varainhoitovuoden talousarvioon kehotettiin liittämään erityiskertomus edellisen varainhoitovuoden määrärahasiirroista.

                           —

                           Tilintarkastustuomioistuin toi esiin hankintamenettelyihin liittyneitä peruutuksia ja viivästyksiä, maksujen suorittamisessa ilmenneitä toistuvia viivästyksiä sekä työohjelmaan vuoden kuluessa tehtyjä huomattavia muutoksia.

               Hankintamenettelyt

               Viraston oli käynnistettävä hankintamenettelyt niiden alojen osalta, joilla oli voimassa olevat sopimukset mutta joilla ei toteutettu sääntöjenmukaisia menettelyjä.

                           —

                           Valintaperusteiden ja myöntämisperusteiden kohdalla oli avoimuutta koskevia ongelmia: neuvottelumenettelyn käyttö ei ollut perusteltua.

                           —

                           Virastoa muistutettiin hankintojen hallinnan kehittämisestä.

               Valintaperusteiden ja myöntämisperusteiden kohdalla oli avoimuutta koskevia ongelmia.

               —

               Henkilöresurssit

               —

               —

               —

                           —

                           Virastoa kehotettiin ilmentämään paremmin työohjelmassaan ja vuotuisessa toimintakertomuksessaan henkilöresurssien suunniteltua kohdentamista.

                           —

                           Parlamentti oli huolissaan siitä, ettei henkilöstösääntöjä ja niiden soveltamissääntöjä ollut noudatettu taannehtivasti.

                           —

                           Virastoa kehotettiin luomaan konsolidoitu palvelukseenottomenettely, jota kaikki uuteen palvelukseenottoon osallistuvat henkilöstön jäsenet käyttävät käsikirjana.

               Sisäinen tarkastus

               Sisäisen valvonnan järjestelmässä havaittiin puutteita: virasto ei hyväksynyt varainhoitoasetuksensa soveltamissääntöjä.

               Virasto ei noudattanut tiukasti henkilöstösääntöjä.

               Virastoa kehotettiin toteuttamaan toimia täyttääkseen neljä sisäisen tarkastuksen antamista 36 suosituksesta eli panemaan täytäntöön tietyt sisäisen valvonnan standardit, jotka koskevat allekirjoituksia pankkiasioissa, tehtävien eriyttämistä, arkaluonteisia toimia ja delegointivaltuuksien säilyttämistä.

               Sisäisen tarkastuksen kymmenestä henkilöstöhallintoa koskevasta suosituksesta kuusi oli vielä panematta täytäntöön.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/230

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   10. toukokuuta 2012,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan rautatieviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan rautatieviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan rautatieviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan rautatieviraston perustamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (3) ja erityisesti sen 39 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0118/2012),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut kohtuullisen varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2010 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

               B.

               ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2011 Euroopan rautatieviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 (5) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                           —

                           kehotti virastoa ratkaisemaan varainhoitovuodelta toiselle siirrettävien määrärahojen ongelman; osaston II määrärahoista siirrettiin 41 prosenttia, mikä on selvästi talousarvion vuotuisperiaatteen vastaista;

                           —

                           pani merkille, että tilintarkastustuomioistuin toi esiin hankintamenettelyihin liittyneitä peruutuksia ja viivästyksiä, maksujen suorittamisessa ilmenneitä toistuvia viivästyksiä sekä työohjelmaan vuoden kuluessa tehtyjä huomattavia muutoksia;

                           —

                           kehotti virastoa luomaan konsolidoidun palvelukseenottomenettelyn, jota kaikki uuteen palvelukseenottoon osallistuvat henkilöstön jäsenet käyttävät menettelykäsikirjana;

               C.

               ottaa huomioon, että viraston määrärahat vuonna 2010 olivat kaiken kaikkiaan 24 147 240 euroa eli 14,9 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2009; ottaa huomioon, että unionin alkuperäinen maksuosuus viraston talousarvioon vuonna 2010 oli 23 260 000 euroa, kun vuonna 2009 se oli 16 060 000 euroa, mikä merkitsee 44,83 prosentin lisäystä;

      Talousarvio- ja varainhallinto

               1.

               palauttaa mieliin, että unionin alkuperäinen maksuosuus viraston talousarvioon vuonna 2010 oli 23 260 000 euroa; huomauttaa kuitenkin, että tähän lisättiin ylijäämän palautuksesta saadut 214 000 euroa, joten unionin osuus vuonna 2010 oli yhteensä 23 474 000 euroa;

               2.

               toteaa, että viraston vuotuisen toimintakertomuksen mukaan määrärahoista 99 prosenttia sidottiin ja 77 prosenttia on käytetty maksuihin; panee merkille erityisesti, että

                           —

                           talousarvion osastossa 1 sidottuja määrärahoja oli yhteensä 14 507 149 euroa, joista 99 prosenttia on käytetty maksujen suorittamiseen, kun taas 77 prosenttia vuodelle 2010 siirretyistä määrärahoista on käytetty maksujen suorittamiseen;

                           —

                           talousarvion osastossa 2 määrärahoista on sidottu lähes 100 prosenttia ja 62 prosenttia on käytetty maksujen suorittamiseen, kun taas 92 prosenttia vuodelle 2010 siirretyistä määrärahoista on käytetty maksujen suorittamiseen;

                           —

                           talousarvion osastossa 3 määrärahoista on sidottu lähes 100 prosenttia ja 62 prosenttia on käytetty maksuihin, kun taas 95 prosenttia vuodelle 2010 siirretyistä määrärahoista on käytetty maksujen suorittamiseen;

                     on tyytyväinen siihen, että virasto tiedottaa vuodelta 2009 vuodelle 2010 siirrettyjen määrärahojen käytöstä;

               3.

               katsoo, että talousarviovarojen käytön optimointi on erittäin tärkeää rahoituskriisin vallitessa, ja pyytää komissiota ja virastoa kartoittamaan ja määrittelemään viraston todelliset määrärahatarpeet, jotta virasto kykenee täyttämään kaikki sille annetut tehtävät;

      Määrärahasiirrot budjettikohdasta toiseen

               4.

               panee merkille, että talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen mukaan virasto havaitsi joulukuussa 2009, että lukua 11 (henkilöstömenot) ei ollut arvioitu oikein vuoden 2010 talousarviossa, vaan osaston I menot aliarvioitiin noin 1 500 000 eurolla; toteaa, että viraston mukaan tilanne johtui seuraavista seikoista:

                           —

                           henkilöstömenoja koskevat ennusteet arvioitiin järjestelmällisesti väärin, sillä ennusteet perustuivat vuoden 2007 peruspalkkataulukkoon, joten ennusteista puuttui kolme vuotuista indeksointia;

                           —

                           sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrän kasvu johtui viraston pyytämien uusien pysyvien virkojen leikkauksista;

               5.

               panee merkille viraston päätöksen siirtää 500 000 euroa osastosta II osastoon I ja 500 000 euroa osastosta III osastoon I; toteaa, että viraston mukaan hallintoneuvosto ja komissio ovat hyväksyneet päätöksen;

               6.

               panee lisäksi merkille, että saadakseen puuttuvan rahoituksen virasto toteutti täydentäviä toimenpiteitä osaston I menojen vähentämiseksi; toteaa, että viraston mukaan näiden toimenpiteiden avulla voitiin saavuttaa lisäsäästöjä alle 300 000 euroa; panee merkille, että tämä summa on siirretty takaisin osastoon II;

               7.

               pitää valitettavana, että talousarvioennusteiden virheiden takia jotkin investoinnit peruuntuivat tai viivästyivät; kehottaa virastoa ilmoittamaan viipymättä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle menoennusteiden parantamiseksi toteutetuista toimenpiteistä;

               8.

               panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuin ei raportoinut tilanteesta kertomuksessaan viraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta selittämään tämän puutteen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

      Määrärahasiirrot varainhoitovuodelta toiselle

               9.

               toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan määrärahoja siirrettiin varainhoitovuodelle 2011 yhteensä 5 500 000 euroa, joista 4 300 000 euroa (78 prosenttia) liittyy vuonna 2011 toimitettaviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin;

               10.

               palauttaa mieliin, että virasto siirsi jo varainhoitovuosina 2008 ja 2009 huomattavia määriä määrärahoja varainhoitovuodelle 2010; katsoo, että tällaista talousarvion vuotuisperiaatteen vakavaa rikkomista ei enää tulevaisuudessa voi hyväksyä ja että vastuuvapaus olisi evättävä, mikäli tätä talousarviota koskevaa periaatetta vielä rikotaan; kehottaa virastoa ryhtymään välittömästi tarvittaviin parannustoimiin;

               11.

               katsoo, että virasto ei paneutunut asianmukaisesti määrärahojen siirtämistä vuodelta toiselle koskevaan ongelmaan; muistuttaa talousarvion vuotuisperiaatteen tärkeydestä; kehottaa virastoa ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, mihin toimiin virasto on ryhtynyt parantaakseen talousarvionsa toteuttamista ja vähentääkseen määrärahojen siirtämistä vuodelta toiselle;

               12.

               panee kuitenkin merkille viraston vastauksen, jossa se toteaa tutkivansa mahdollisuutta tehdä selvityksistä puitesopimuksia huomattavasti nopeammin talousarvion hyväksymisen jälkeen; toteaa lisäksi, että virasto on sitoutunut käymään läpi vuosien 2011 ja 2012 talousarvioennusteensa, jotta talousarviot voidaan mukauttaa paremmin todellisiin tarpeisiin ja talousarviovarat voidaan käyttää mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti;

               13.

               pyytää virastoa ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, milloin kunkin varainhoitovuoden talousarvioon liitetty erityiskertomus edellisen varainhoitovuoden määrärahasiirroista valmistuu; muistuttaa virastoa, että tämä pyyntö esitettiin jo edellisen vastuuvapausmenettelyn aikana;

      Hankintamenettelyt

               14.

               toteaa, että viraston vuotuisessa työohjelmassa otetaan käyttöön ABAC Contract -ohjelma, joilla tuetaan sopimusten hajautettua hallinnointia, jotta voidaan helpottaa hankintojen vuotuista suunnittelua;

               15.

               panee merkille, että viraston vuotuisen toimintakertomuksen mukaan vuonna 2010 käynnistettiin 21 hankintamenettelyä (neuvottelumenettelyä ja avointa menettelyä) ja saatettiin päätökseen 12 hankintamenettelyä;

      Kirjanpitojärjestelmä

               16.

               panee merkille, että viraston vuotuisen toimintakertomuksen mukaan virasto päivitti rahoitusmenettelyjä koskevan käsikirjansa ABAC-järjestelmän Workflow- ja Assets-moduulien mukaisesti;

               17.

               panee tyytyväisenä merkille, että virasto on pannut täytäntöön laskujen keskitetyn kirjausjärjestelmän 1. syyskuuta 2010 alkaen; korostaa, että tämä toimenpide on välttämätön, jotta varmistetaan, että kaikki laskut kirjataan oikea-aikaisesti, ja sillä vaikutetaan maksujen käsittelyä koskevien viivästymisten välttämiseen;

      Henkilöresurssit

               18.

               toteaa, että talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen mukaan virasto työllisti 31. joulukuuta 2010 yhteensä 133 väliaikaista toimihenkilöä ja 9 sopimussuhteista toimihenkilöä; panee myös merkille, että palvelukseenottomenettelyt ovat yhä käynnissä, jotta saavutetaan vuoden 2010 henkilöstötaulukossa suunnitellut 139 väliaikaisen toimihenkilön tointa ja myöhemmin vuodelle 2011 suunnitellut 144 väliaikaisen toimihenkilön tointa;

               19.

               toteaa talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen perusteella, että virastossa oli vuonna 2010 kuusi kansallista asiantuntijaa;

               20.

               toteaa, että viraston mukaan se on laatinut yhtenäistetyn käsikirjan henkilöstön palvelukseenottamista koskevista säännöistä, ohjeista ja suuntaviivoista; korostaa, että on tärkeää käsitellä ja hallinnoida yksittäistä palvelukseenottoa siten, ettei vaaranneta ehdokkaiden tasapuolista kohtelua koskevaa periaatetta;

      Toiminta

      Vuotuinen työohjelma ja strateginen suunnittelu

               21.

               kehottaa virastoa sisällyttämään vuotuiseen työohjelmaansa entistä selvemmät tiedot hankintoihin varatusta rahoituskehyksestä ja ilmoittamaan kaavailtujen sopimusten lukumäärän ja tyypit; toteaa, että tätä edellytetään itse asiassa viraston varainhoitoasetuksen 60 artiklan 3 kohdassa, sillä siinä todetaan, että ”viraston työohjelmassa noudatetaan sen kattamia toimia koskevaa rahoituspäätöstä siltä osin kuin toimet on yksilöity selkeästi ja niitä koskevat vaatimukset on määritelty tarkasti”;

               22.

               kehottaa lisäksi virastoa tekemään monivuotisen suunnitelman, jossa pitkän aikavälin tavoitteet muutetaan monivuotisiksi tehtäviksi ja niihin liittyviksi keskeisiksi tulosindikaattoreiksi; korostaa, että tämä tarjoaisi sidosryhmille enemmän tietoa tavoitteista/toiminnasta, strategisista painopisteistä ja resurssien kohdentamisesta;

               23.

               toteaa, että vuotuisen toimintakertomuksen mukaan viraston toiminnan suunnittelua ja talousarvion rakennetta tarkistettiin vuonna 2010, minkä tarkoituksena oli ottaa käyttöön toimintoperusteinen suunnittelu vuodesta 2012 alkaen;

      Kaksi toimipaikkaa

               24.

               katsoo, että toiminnan harjoittaminen kahdessa toimipaikassa (Lille ja Valenciennes) aiheuttaa virastolle lisäkustannuksia; panee myös merkille, että tämä havainto tehtiin ensimmäisen kerran jo vuonna 2006 ja että neuvosto ei ole ryhtynyt toimiin muuttaakseen päätöstä 2004/97/EY, Euratom (6), jonka mukaan virastolla on oltava kaksi kotipaikkaa;

      Sisäinen tarkastus

               25.

               panee merkille, että viraston mukaan sisäinen tarkastus suoritti vuonna 2010 suunnittelu- ja budjetointiprosessien tarkastuksen, jonka tarkoituksena oli tarjota kohtuullinen varmuus viraston sisäisen valvontajärjestelmän suunnittelu- ja budjetointiprosesseista; toteaa, että sisäisen tarkastuksen suositukset koskevat strategista suunnittelua, tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioluonnoksen yhtenäisyyttä ja totuudenmukaisuutta, vuotuista työohjelmaa rahoituspäätöksenä ja keskipitkän aikavälin tietotekniikkastrategiaa; pyytää siksi virastoa toteuttamaan tarvittavat toimet näiden sisäisen tarkastuksen suositusten täytäntöönpanemiseksi;

               26.

               kehottaa virastoa panemaan täytäntöön sisäisen tarkastuksen antamat suositukset, jotka koskevat sisäisen tarkastuksen vuonna 2009 suorittamaa henkilöstöhallinnon tarkastusta; toteaa, että näiden kolmen suosituksen (henkilöstöhallinnon vuotuisesta suunnittelusta, sääntöjen ja avoimuuden periaatteiden noudattamisesta henkilöstöarvioinneissa, henkilöstösääntöjen poikkeusten ilmoittamisesta) täytäntöönpano on viivästynyt 6–12 kuukautta; pyytää virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle kyseisten sisäisen tarkastuksen antamien suositusten täytäntöönpanon edistymisestä;

               27.

               pitää myönteisenä, että virasto perusti vuoden 2007 lopussa sisäisen tarkastuksen toiminnon, jonka tehtävänä on avustaa ja neuvoa pääjohtajaa ja johtoa sisäiseen valvontaan, riskinarviointiin ja sisäiseen tarkastukseen liittyvissä kysymyksissä;

               28.

               pyytää kiinnittämään huomiota aiempien vuosien vastuuvapausmietinnöissä esittämiinsä suosituksiin, jotka on esitetty tämän päätöslauselman liitteessä;

               29.

               kiinnittää viraston huomion 10. toukokuuta 2011 antamaansa päätöslauselmaan vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2009: erillisvirastojen toiminta, varainhoito ja sen valvonta (7) ja kehottaa virastoa noudattamaan päätöslauselmaa;

               30.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnasta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 10. toukokuuta 2012 antamaansa päätöslauselmaan (8).

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 100.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  EUVL L 250, 27.9.2011, s. 191.

      (6)  Valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien yhteisellä sopimuksella 13. joulukuuta 2003 tehty päätös 2004/97/EY, Euratom Euroopan unionin tiettyjen laitosten ja virastojen kotipaikan vahvistamisesta (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 15). Ks. päätöksen 1 artiklan f kohta.

      (7)  EUVL L 250, 27.9.2011, s. 269.

      (8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0164 (ks. tämän virallisen lehden sivu 388).


title: 2014/832/EU: Neuvoston päätös, annettu 7 päivänä marraskuuta 2014 , Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission hallintokomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta uuteen vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevaan sääntöluonnokseen

text:
               27.11.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 341/15

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 7 päivänä marraskuuta 2014,
   Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission hallintokomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta uuteen vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevaan sääntöluonnokseen

      (2014/832/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY (1) liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’.

               (2)

               UNECE:n uudessa vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevassa sääntöluonnoksessa vahvistetuilla yhdenmukaistetuilla vaatimuksilla pyritään poistamaan kaupan tekniset esteet vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen ja niiden komponenttien kaupasta ja varmistaa tällaisten ajoneuvojen ja komponenttien osalta korkeatasoinen turvallisuus.

               (3)

               On aiheellista vahvistaa kyseisen UNECE:n sääntöluonnoksen hyväksymistä koskeva kanta, joka esitetään unionin puolesta vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen hallintokomiteassa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen hallintokomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on, että unioni äänestää asiakirjaan ECE TRANS/WP.29/2014/78 sisältyvän UNECE:n uuden vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevan sääntöluonnoksen puolesta.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. C. PADOAN

      (1)  Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).