title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 442/12/KOL, annettu 29 päivänä marraskuuta 2012 , kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä

text:
               11.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 190/93

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

   N:o 442/12/KOL,
   annettu 29 päivänä marraskuuta 2012,
   kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä
   EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 55 artiklan,
   OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 13 ja 14 artiklan ja pöytäkirjan 4,
   OTTAA HUOMIOON EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’viranomainen’, työjärjestyksen 15 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               ETA-sopimuksen nojalla luodun kilpailulainsäädännön täytäntöönpanojärjestelmän mukaan viranomainen tekee tutkimistaan asioista hallinnollisen päätöksen, jonka laillisuutta valvoo EFTAn tuomioistuin.

               (2)

               Viranomaisen on noudatettava kilpailuasioita koskevissa menettelyissään oikeudenmukaisuutta, puolueettomuutta ja objektiivisuutta ja varmistettava asianomaisten osapuolten menettelyllisten oikeuksien kunnioittaminen sellaisina kuin ne on määritelty valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevassa II luvussa (ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpano), valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevassa III luvussa (säännöt ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisten viranomaisen menettelyjen kulusta), valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevassa IV luvussa (säännöt yrityskeskittymien valvonnasta), valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevassa V luvussa (yrityskeskittymien valvontaa koskevan IV luvun täytäntöönpano) sekä EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, asiaa koskevassa oikeuskäytännössä. Asianomaisten osapuolten oikeus tulla kuulluksi on Euroopan ihmisoikeussopimuksessa tunnustettu perusoikeus. (1)

               (3)

               Jotta voitaisiin varmistaa asianomaisten osapuolten, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 11 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen muiden osapuolten, jäljempänä ’muut osapuolet’, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kantelijoiden, jäljempänä ’kantelijat’, sekä kilpailuasioita koskeviin menettelyihin osallistuvien muiden kuin valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 5 ja 11 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 11 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden, jäljempänä ’kolmannet henkilöt’, menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen, vastuu näiden oikeuksien turvaamisesta olisi annettava riippumattomalle henkilölle, jolta edellytetään kokemusta kilpailuasioista ja kunniallisuutta, jotta tämä voisi osaltaan edistää menettelyjen objektiivisuutta, avoimuutta ja tehokkuutta.

               (4)

               Lokakuun 30 päivänä 2002 tehdyssä viranomaisen päätöksessä N:o 177/02/KOL vahvistetaan kuulemismenettelystä vastaavien neuvonantajien toimivaltuudet tietyissä kilpailuasioista koskevissa menettelyissä. Päätöstä N:o 177/02/KOL tarkistettiin 17 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä N:o 792/08/KOL, jolla tietyt kilpailuasioita koskevat toimivaltuudet siirrettiin kuulemismenettelystä vastaaville neuvonantajille. Nyt on tarpeen selventää ja edelleen vahvistaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan asemaa ja mukauttaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksia ottaen huomioon ETAn kilpailuoikeuden kehityksen.

               (5)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävää on yleisesti pidetty tärkeänä osana viranomaisen kilpailuasioita koskevia menettelyjä kuulemismenettelystä vastaavien neuvonantajien riippumattomuuden ja heidän menettelyihin tuomansa asiantuntemuksen takia. Sen varmistamiseksi, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja on jatkossakin kilpailun ja valtiontukien osastosta riippumaton, hänet olisi hallinnollisesti liitettävä kilpailusta vastaavan kollegion jäsenen alaisuuteen.

               (6)

               Viranomainen voi tarvittaessa nimittää yhden tai useamman kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi luovuttava asian käsittelystä, mikäli tämä havaitsee tehtäviensä hoitoon liittyvän eturistiriidan. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja on esteellinen, toisen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi hoidettava hänen tehtävänsä.

               (7)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi toimittava riippumattomana sovittelijana, joka pyrkii ratkaisemaan asianomaisten osapuolten, muiden osapuolten, kantelijoiden tai kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, menettelyllisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen liittyviä ongelmia, jos tällaisia ongelmia ei ole pystytty ratkaisemaan aiemmassa yhteydenpidossa viranomaisen sen osaston kanssa, joka vastaa kilpailuasioita koskevista menettelyistä ja jonka on kunnioitettava menettelyllisiä oikeuksia.

               (8)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuudet kilpailuasioita koskevissa menettelyissä olisi määritettävä siten, että turvataan menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen ETA-sopimuksen 53, 54 ja 57 artiklan mukaisissa viranomaisen menettelyissä, erityisesti oikeus tulla kuulluksi.

               (9)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan aseman vahvistamiseksi hänen tehtäväkseen olisi annettava yritysten ja yritysten yhteenliittymien menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen turvaaminen, kun viranomainen käyttää valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun mukaisia tutkintavaltuuksiaan noudattaen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 14 artiklaa, jolla viranomaiselle annetaan valtuudet määrätä sakkoja yrityksille ja yritysten yhteenliittymille. Lisäksi kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle olisi annettava tutkintavaiheen aikana erityisiä tehtäviä, jotka liittyvät luottamuksellisuuden suojaa koskeviin väitteisiin, oikeuteen olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, määräaikoihin vastata valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 18 artiklan 3 kohdan mukaisiin päätöksiin, joilla määrätään antamaan tietoja, sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun mukaisen viranomaisen tutkinnan kohteena olevien yritysten ja yritysten yhteenliittymien oikeuteen saada tietää, mikä asema niillä on menettelyssä, toisin sanoen ovatko ne tutkimuksen kohteena ja jos ovat, mikä kyseisen tutkimuksen aihe ja tarkoitus on. Arvioidessaan vaatimuksia, jotka koskevat oikeutta olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi pohtia sitä, esittävätkö yritykset selvästi perusteettomia suojeluvaatimuksia pelkästään viivytystaktiikkana.

               (10)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi voitava helpottaa ratkaisuun pääsyä tapauksissa, joissa asiakirjan väitetään kuuluvan luottamuksellisuuden suojan piiriin. Jos väitteen esittävä yritys tai yritysten yhteenliittymä antaa suostumuksensa, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tätä tarkoitusta varten tutkia kyseessä olevan asiakirjan ja antaa aiheellisen suosituksen viitaten asiassa sovellettavaan EFTAn tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön.

               (11)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tehtävä päätös siitä, onko kolmannella henkilöllä asiassa riittävä etu tullakseen kuulluksi. Kuluttajayhdistyksillä, jotka pyytävät tulla kuulluksi, olisi katsottava olevan riittävä etu silloin kun menettelyt koskevat lopullisten kuluttajien käyttämiä tuotteita tai palveluja taikka tuotteita tai palveluja, jotka ovat välitön osa tällaisia tuotteita tai palveluja.

               (12)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tehtävä päätös siitä, sallitaanko kantelijoiden ja kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, osallistua suulliseen kuulemiseen, ottaen huomioon sen, missä määrin ne voivat selventää asiaan liittyviä tosiseikkoja.

               (13)

               Asianomaisten osapuolten oikeus tulla kuulluksi ennen niiden etujen vastaisen lopullisen päätöksen tekemistä taataan niiden oikeudella vastata kirjallisesti väitetiedoksiannossa esitettyyn viranomaisen alustavaan kantaan ja oikeudella tarkentaa halutessaan väitteitään suullisessa kuulemisessa. Näiden oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen varmistamiseksi osapuolilla, joille väitetiedoksianto on osoitettu, on oikeus tutustua viranomaisen tutkinta-aineistoon.

               (14)

               Jotta osapuolet, joille väitetiedoksianto on osoitettu, voisivat tosiasiallisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan, kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan vastuulla pitäisi olla varmistaa, että asiakirja-aineistoon tutustumista tai liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelua koskevat kiistat osapuolten ja viranomaisen kilpailun ja valtiontukien osaston välillä ratkaistaan. Poikkeustapauksissa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi keskeyttää sen määräajan kulumisen, jonka aikana osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, on vastattava väitetiedoksiantoon, siihen asti kunnes asiakirja-aineistoon tutustumista koskeva kiista on ratkaistu, jos kyseinen osapuoli ei pystyisi vastaamaan asetetussa määräajassa eikä määräajan pidentäminen kyseisenä ajankohtana olisi riittävä ratkaisu.

               (15)

               Menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen turvaamiseksi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tarvittaessa ja oikeutettu luottamuksellisuus huomioon ottaen voitava määrätä erityisiä toimenpiteitä viranomaisen asiakirja-aineistoon tutustumisen mahdollistamiseksi. Erityisesti kuulemismenettelystä vastaavalla neuvonantajalla olisi oltava valtuudet päättää, että osa aineistosta annetaan pyynnön esittäneen osapuolen käyttöön tietyin rajoituksin, esimerkiksi rajoittamalla niiden henkilöiden määrää tai niitä henkilöryhmiä, joilla on oikeus tutustua asiakirjoihin, ja asiakirjojen sisältämien tietojen käyttöä.

               (16)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan vastuulla olisi oltava päätöksen tekeminen pyynnöistä pidentää määräaikoja, joiden kuluessa on vastattava väitetiedoksiantoon, täydentävään väitetiedoksiantoon tai tosiseikkoja koskevaan kirjeeseen, tai määräaikoja, joiden kuluessa muut osapuolet, kantelijat tai kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee, voivat esittää huomautuksia, jos asiasta on tällaisten henkilöiden ja kilpailun ja valtiontukien osaston välillä erimielisyyttä.

               (17)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi osaltaan tehostettava suullista kuulemista muun muassa toteuttamalla kaikki tarkoituksenmukaiset valmistelutoimenpiteet, kuten alustavan osanottajaluettelon ja alustavan esityslistan kierrättäminen hyvissä ajoin ennen kuulemista.

               (18)

               Suullinen kuuleminen tarjoaa niille osapuolille, joille viranomainen on väitetiedoksiannon osoittanut, ja muille osapuolille tilaisuuden käyttää edelleen oikeuttaan tulla kuulluksi tarkentamalla väitteitään suullisesti viranomaiselle, jonka edustajana tulisi olla kilpailun ja valtiontukien osasto ja muut osastot, jotka osallistuvat viranomaisen tekemän päätöksen valmisteluun. Suullisen kuulemisen pitäisi tarjota lisämahdollisuus varmistaa, että kaikki merkitykselliset tosiseikat riippumatta siitä, ovatko ne asianomaisten osapuolten kannalta myönteisiä vai kielteisiä, myös väitetyn rikkomisen vakavuutta ja kestoa koskevat tosiseikat, selvennetään mahdollisimman tarkkaan. Suullisen kuulemisen pitäisi myös antaa osapuolille mahdollisuus esittää väitteensä asioista, joilla voi olla merkitystä mahdollisia sakkoja määrättäessä.

               (19)

               Suullisten kuulemisten tehokkuuden varmistamiseksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muiden osapuolten, kantelijoiden, muiden kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden, viranomaisten osastojen, Euroopan komission ja ETA-valtioiden viranomaisten esittää kuulemisen aikana kysymyksiä. Suullinen kuuleminen ei saisi olla julkinen, jotta voidaan taata, että kaikki osallistujat voivat ilmaista itseään vapaasti. Sen vuoksi suullisen kuulemisen aikana ilmi tulleita tietoja ei pitäisi käyttää muuhun tarkoitukseen kuin ETA-sopimuksen 53 ja/tai 54 artiklan soveltamiseen oikeudellisessa ja/tai hallinnollisessa menettelyssä. Jos liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelu sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi voitava kuulla henkilöitä suljetussa istunnossa.

               (20)

               Menettelyn osapuolten, jotka tarjoavat sitoumuksia valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 9 artiklan mukaisesti, ja osapuolten, jotka osallistuvat sovintomenettelyihin kartelliasioissa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 10 a artiklan mukaisesti, olisi voitava kääntyä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen silloin kun on kyse niille kuuluvien menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisesta toteutumisesta.

               (21)

               Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi raportoitava siitä, miten menettelylliset oikeudet ovat tosiasiallisesti toteutuneet kilpailuasioita koskevissa menettelyissä. Raportointitehtävänsä lisäksi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi voitava esittää havaintoja menettelyn edistymisestä ja objektiivisuudesta ja auttaa näin varmistamaan, että kilpailuasioita koskevat menettelyt saatetaan päätökseen kaikkien merkityksellisten seikkojen perinpohjaisen arvioinnin perusteella.

               (22)

               Lokakuun 30 päivänä 2002 tehty päätös N:o 177/02/KOL ja joulukuun 17 päivänä 2008 tehty päätös N:o 792/08/KOL olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1   LUKU

      KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVAN NEUVONANTAJAN ASEMA, NIMITTÄMINEN JA TEHTÄVÄT

   1 artikla
   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja
   1.   Kilpailuasioita koskevia menettelyjä varten nimitetään yksi tai useampi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja, jonka toimivaltuudet ja tehtävät vahvistetaan tässä päätöksessä.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja turvaa menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen ETA-sopimuksen 53, 54 ja 57 artiklan täytäntöönpanoon liittyvissä viranomaisen kilpailuasioita koskevissa menettelyissä, jäljempänä ’kilpailuasioita koskevat menettelyt’.
   2 artikla
   Nimittäminen, tehtävien päättyminen ja sijaisuus
   1.   Viranomainen nimittää kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan (vastaavat neuvonantajat). Nimitys julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävien keskeyttämisestä, päättämisestä tai siirtämisestä tehdään viranomaisen perusteltu päätös. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja liitetään hallinnollisesti kilpailuasioista vastaavan viranomaisen jäsenen, jäljempänä ’toimivaltainen kollegion jäsen’, alaisuuteen.
   3.   Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan ollessa esteellinen toinen kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hoitaa hänen tehtäviään. Jos kaikki kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat ovat esteellisiä, toimivaltainen kollegion jäsen nimeää tarvittaessa kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa kuultuaan toisen pätevän viranomaisen virkamiehen, joka ei ole osallistunut kyseisen asian käsittelyyn, hoitamaan kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtäviä.
   4.   Todellisissa tai mahdollisissa eturistiriitatilanteissa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on pidättäydyttävä hoitamasta asiaa. Tällöin sovelletaan 3 kohtaa.
   3 artikla
   Toimintatapa
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa tehtäviensä hoidossa huomioon tarpeen soveltaa kilpailusääntöjä tehokkaasti voimassa olevan ETA-lainsäädännön sekä EFTAn tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen vahvistamien periaatteiden mukaisesti. (2)

   3.   Tehtäviään hoitaessaan kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on saatava käyttöönsä kaikki kilpailuasioita koskeviin menettelyihin liittyvät asiakirjat.
   4.   Kilpailun ja valtiontukien osaston johtaja tiedottaa menettelyn vaiheista kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle.
   5.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esittää toimivaltaiselle kollegion jäsenelle havaintonsa mistä tahansa seikasta, joka tulee esiin viranomaisen kilpailuasioita koskevissa menettelyissä.
   6.   Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja antaa toimivaltaiselle kollegion jäsenelle perusteltuja suosituksia tai tekee tässä päätöksessä tarkoitettuja päätöksiä, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa niistä jäljennöksen kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle ja viranomaisen oikeus- ja hallintoasioiden osastolle.
   7.   Asianomaisten osapuolten, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 11 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen muiden osapuolten, jäljempänä ’muut osapuolet’, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kantelijoiden, jäljempänä ’kantelijat’, ja tällaisissa menettelyissä osallisina olevien tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, on otettava kaikki menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallista toteutumista koskevat kysymykset ensin esiin kilpailun ja valtiontukien osaston kanssa. Jos asiaa ei saada ratkaistua, kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa voidaan pyytää tarkastelemaan sitä riippumattomasti. Jos pyyntö koskee toimenpidettä, johon sovelletaan määräaikaa, se on tehtävä alkuperäisen määräajan kuluessa.
   2   LUKU

      TUTKINTA

   4 artikla
   Menettelylliset oikeudet tutkintavaiheessa
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja turvaa menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen viranomaisen käyttäessä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun V osaston mukaisia tutkintavaltuuksiaan sekä menettelyissä, jotka voivat johtaa sakkojen määräämiseen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 14 artiklan nojalla.
   2.   Jollei 3 artiklan 7 kohdasta muuta johdu, kuulemismenettelystä vastaavalla neuvonantajalla on erityisesti seuraavat tehtävät:

               a)

               Yritykset ja yritysten yhteenliittymät voivat pyytää kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa tutkimaan, koskeeko unionin tuomioistuimen ja EFTAn tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettu luottamuksellisuuden suoja asiakirjaa, jota viranomainen vaatii valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 18, 20 tai 21 artiklassa sille annettua toimivaltaa käyttäessään, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 13 artiklan mukaisissa tarkastuksissa tai sellaisissa menettelyissä suoritettavien tutkintatoimien yhteydessä, jotka voivat johtaa sakkojen määräämiseen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 14 artiklan nojalla, ja jota ei ole toimitettu viranomaiselle. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tarkastella asiaa ainoastaan silloin, jos pyynnön esittävä yritys tai yritysten yhteenliittymä suostuu siihen, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutustuu tietoihin, joiden väitetään kuuluvan luottamuksellisuuden suojan piiriin, sekä niihin liittyviin asiakirjoihin, joita kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pitää tarkastelun kannalta tarpeellisina. Paljastamatta tietojen mahdollisesti luottamuksellista sisältöä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja esittää kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle ja asianomaiselle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle alustavan kantansa ja voi ryhtyä aiheellisiin toimiin sellaisen ratkaisun edistämiseksi, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Jos ratkaisua ei saavuteta, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa perustellun suosituksen toimivaltaiselle kollegion jäsenelle paljastamatta asiakirjan mahdollisesti luottamuksellista sisältöä. Pyynnön esittävälle osapuolelle annetaan jäljennös tästä suosituksesta.

               b)

               Jos valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 18 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön vastaanottaja kieltäytyy vastaamasta pyynnössä esitettyyn kysymykseen vedoten unionin tuomioistuimen ja EFTAn tuomioistuimen oikeuskäytännössä määritettyyn oikeuteen olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, se voi saattaa asian hyvissä ajoin tietopyynnön vastaanottamisen jälkeen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi. Soveltuvissa tapauksissa ja ottaen huomioon tarpeen välttää aiheetonta viivytystä menettelyissä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa perustellun suosituksen siitä, voidaanko oikeutta olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, soveltaa, ja ilmoittaa kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle tekemänsä päätelmät, jotka olisi otettava huomioon, jos myöhemmin tehdään valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 18 artiklan 3 kohdan mukainen päätös. Pyynnön vastaanottajalle annetaan jäljennös perustellusta suosituksesta.

               c)

               Jos valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 18 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa vaaditaan toimittamaan tietoja, vastaanottaja katsoo, että vastaamiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, olisiko määräaikaa jatkettava ottaen huomioon tietopyynnön pituus ja monimutkaisuus sekä tutkinnan vaatimukset.

               d)

               Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun V osaston mukaisen viranomaisen tutkintatoimen kohteena olevilla yrityksillä ja yritysten yhteenliittymillä on oikeus saada tietää, mikä niiden asema menettelyssä on, eli ovatko ne tutkimuksen kohteena ja jos ovat, mikä kyseisen tutkimuksen aihe ja tarkoitus on. Jos tällainen yritys tai yritysten yhteenliittymä katsoo, ettei kilpailun ja valtiontukien osasto ole tiedottanut sille asianmukaisesti asemasta, joka sillä on menettelyssä, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan ratkaistavaksi. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee päätöksen, jonka mukaan kilpailun ja valtiontukien osaston on ilmoitettava pyynnön esittäneelle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle, mikä sen asema menettelyssä on. Päätös annetaan tiedoksi pyynnön esittäneelle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle.

         3   LUKU

      PYYNNÖT TULLA KUULLUKSI

   5 artikla
   Kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee
   1.   Muiden kuin valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 5 ja 11 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 11 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden on tehtävä kuulluksi tulemista koskeva pyyntö valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 13 artiklan 1 kohdan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 16 artiklan mukaisesti. Pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on selitettävä, mikä yhteys menettelyn tuloksella on pyynnön esittäjän etuihin.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää kolmansien henkilöiden kuulemisesta neuvoteltuaan ensin kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa. Arvioidessaan sitä, koskeeko asia riittävässä määrin kolmannen henkilön etua, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa huomioon, missä määrin kilpailuasioita koskevan menettelyn kohteena oleva toiminta mahdollisesti vaikuttaa pyynnön esittäjään tai täyttääkö pyynnön esittäjä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 18 artiklan 4 kohdan vaatimukset.
   3.   Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoo, ettei pyynnön esittäjä ole osoittanut riittävää etua tulla kuulluksi, hän ilmoittaa hakijalle kirjallisesti syyt tähän. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja asettaa määräajan, jonka kuluessa pyynnön esittäjä voi esittää näkökantansa kirjallisesti. Jos pyynnön esittäjä esittää näkökantansa kirjallisesti kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan asettamassa määräajassa eikä se johda arvioinnin muuttumiseen, tämä todetaan perustellussa päätöksessä, joka annetaan tiedoksi pyynnön esittäjälle.
   4.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ilmoittaa kilpailuasioita koskevan menettelyn osapuolille valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen kuultavien kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, henkilöllisyyden, paitsi jos tällaisesta ilmoituksesta aiheutuisi tuntuvaa vahinkoa kyseiselle henkilölle tai yritykselle.
   6 artikla
   Oikeus suulliseen kuulemiseen; kantelijoiden ja kolmansien henkilöiden osallistuminen suulliseen kuulemiseen
   1.   Niiden osapuolten, joille viranomainen on osoittanut väitetiedoksiannon, tai muiden osapuolten pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa suullisen kuulemisen, jotta kyseiset osapuolet voivat tarkentaa kirjallisia lausuntojaan.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tarvittaessa ja kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta ensin neuvoteltuaan päättää antaa kantelijoille ja 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä niiden osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, suullisessa kuulemisessa, jos ne pyytävät tätä kirjallisissa huomautuksissaan. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös kutsua kolmansien maiden kilpailuviranomaisten edustajia osallistumaan suulliseen kuulemiseen tarkkailijoina.
   4   LUKU

      OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJA-AINEISTOON, LUOTTAMUKSELLISUUS JA LIIKESALAISUUDET

   7 artikla
   Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon ja asiakirjojen ja tietojen saatavuus
   1.   Jos osapuolella, joka on käyttänyt oikeuttaan tutustua asiakirja-aineistoon, on syytä uskoa, että viranomaisella on hallussaan asiakirjoja, joita ei ole luovutettu sille, ja että kyseiset asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta se voisi käyttää asianmukaisesti oikeuttaan tulla kuulluksi, se voi esittää kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle perustellun pyynnön saada tutustua kyseisiin asiakirjoihin, jollei 3 artiklan 7 kohdasta muuta johdu.
   2.   Jollei 3 artiklan 7 kohdasta muuta johdu, muut osapuolet, kantelijat ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee, voivat esittää perustellun pyynnön kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle seuraavissa olosuhteissa:

               a)

               Muut osapuolet, joilla on syytä uskoa, ettei niille ole annettu tiedoksi ilmoituksen tekijöille osoitettuja väitteitä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               b)

               Kantelija, jolle viranomainen on ilmoittanut aikomuksestaan hylätä kantelu valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 7 artiklan 1 kohdan nojalla ja jolla on syytä uskoa, että viranomaisella on hallussaan asiakirjoja, joita ei ole luovutettu sille, ja että kyseiset asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta se voisi käyttää asianmukaisesti valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 8 artiklan 1 kohdan mukaisia oikeuksiaan.

               c)

               Kantelija, joka katsoo, ettei se ole saanut jäljennöstä väitetiedoksiannon ei-luottamuksellisesta toisinnosta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai että väitetiedoksiannon ei-luottamuksellista toisintoa ei ole laadittu tavalla, joka mahdollistaa sen oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan sovintomenettelyä.

               d)

               Tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitettu kolmas henkilö, jonka etua asia koskee ja jolla on syytä uskoa, ettei hänelle ole ilmoitettu menettelyn luonteesta ja kohteesta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 13 artiklan 1 kohdan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan V luvun 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Sama koskee kantelijaa, jolla on syytä uskoa, ettei sille ole ilmoitettu menettelyn luonteesta ja kohteesta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa, johon sovelletaan sovintomenettelyä.

         3.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee perustellun päätöksen hänelle 1 tai 2 kohdan nojalla esitetystä pyynnöstä ja antaa kyseisen päätöksen tiedoksi pyynnön esittäneelle henkilölle sekä kaikille muille henkilölle, joita menettely koskee.
   8 artikla
   Liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot
   1.   Jos viranomainen aikoo julkistaa tietoja, jotka saattavat sisältää liikesalaisuuksia tai muita jotain yritystä tai henkilöä koskevia luottamuksellisia tietoja, kilpailun ja valtiontukien osasto ilmoittaa kyseiselle yritykselle tai henkilölle kirjallisesti aikomuksesta ja sen syistä. Se asettaa määräajan, jonka kuluessa asianomainen yritys tai henkilö voi esittää kirjallisia huomautuksia.
   2.   Jos kyseinen yritys tai henkilö vastustaa tietojen julkistamista, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käsiteltäväksi. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoo, että tieto voidaan julkistaa, koska siinä ei ole kyse liikesalaisuudesta tai muusta luottamuksellisesta tiedosta tai koska ylivoimainen etu sitä edellyttää, tämä todetaan perustellussa päätöksessä, joka annetaan tiedoksi asianomaiselle yritykselle tai henkilölle. Päätöksessä ilmoitetaan päivä, jonka jälkeen tieto julkistetaan. Tämä päivä voi olla aikaisintaan viikon kuluttua tiedoksiantopäivästä.
   3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin, kun tietoja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa.
   4.   Kun osapuolen puolustautumisoikeuksien tosiasiallisen toteutumisen ja oikeutetun luottamuksellisuuden tasapainottaminen sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi päättää, että asiakirja-aineiston ne osat, jotka ovat välttämättömiä osapuolen puolustautumisoikeuksien toteutumisen kannalta, asetetaan pyynnön esittäneen osapuolen saataville rajoitetusti tavalla, jonka yksityiskohdat kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja määrittää.
   5   LUKU

      MÄÄRÄAIKOJEN PIDENTÄMINEN

   9 artikla
   Määräaikojen pidentämistä koskevat pyynnöt
   1.   Jos osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, katsoo, että väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi pyytää määräajan pidentämistä kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle osoitetulla perustellulla pyynnöllä. Tällainen pyyntö on esitettävä hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisissa menettelyissä ja vähintään viisi työpäivää ennen alkuperäisen määräajan päättymistä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisissa menettelyissä. Jos pyyntöön ei suostuta tai pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, on eri mieltä myönnetystä määräajan pidennyksestä, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käsiteltäväksi ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan, onko määräajan pidentäminen tarpeen, jotta osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, oikeus tulla kuulluksi toteutuisi tosiasiallisesti, ottaen samalla huomioon tarpeen välttää tarpeetonta viivytystä menettelyssä. ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa huomioon muun muassa seuraavat seikat:

               a)

               asiakirja-aineiston laajuus ja monimutkaisuus;

               b)

               onko pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, saanut aikaisemmin tilaisuuden tutustua tietoihin;

               c)

               muut objektiiviset esteet, joita pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, voi kohdata huomautuksia esittäessään.

         Ensimmäisen alakohdan a alakohdan arvioinnissa voidaan ottaa huomioon rikkomisten määrä, rikkomis(t)en väitetty kesto, asiakirjojen pituus ja määrä sekä asiantuntijaselvitysten pituus ja monimutkaisuus.
   2.   Jos muu osapuoli, kantelija tai 5 artiklassa tarkoitettu kolmas henkilö, jonka etua asia koskee, katsoo, että näkemysten esittämiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi pyytää sen pidentämistä kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle osoitetulla perustellulla pyynnöllä hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Jos pyyntöön ei suostuta tai muu osapuoli, kantelija tai kolmas henkilö, jonka etua asia koskee, ei yhdy tähän päätökseen, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käsiteltäväksi. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan, olisiko määräaikaa syytä pidentää.
   6   LUKU

      SUULLINEN KUULEMINEN

   10 artikla
   Järjestäminen ja tarkoitus
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja järjestää ETA-sopimuksen 53, 54 ja 57 artiklan täytäntöönpanomääräyksissä tarkoitetut kuulemiset.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa suullisen kuulemisen täysin itsenäisesti.
   3.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja varmistaa, että kuuleminen toimitetaan moitteettomasti, ja edistää sekä itse kuulemisen että sitä seuraavan mahdollisen päätöksen objektiivisuutta.
   4.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja varmistaa, että suullinen kuuleminen antaa osapuolille, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muille osapuolille sekä suulliseen kuulemiseen hyväksytyille kantelijoille ja 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, riittävän tilaisuuden tarkentaa näkemyksiään viranomaisen alustavista havainnoista.
   11 artikla
   Suullisen kuulemisen valmistelu
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastaa suullisen kuulemisen valmisteluista ja toteuttaa kaikki sen edellyttämät toimenpiteet. Suullisen kuulemisen asianmukaisen valmistelun varmistamiseksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan toimittaa kuulemiseen kutsutuille henkilöille etukäteen luettelon kysymyksistä, joista heitä pyydetään esittämään näkökantansa. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös ilmoittaa kuulemiseen kutsutuille henkilöille keskustelun painopistealueet, ottaen erityisesti huomioon ne tosiseikat ja kysymykset, jotka suullista kuulemista pyytäneet osapuolet, joille väitetiedoksianto on osoitettu, haluavat ottaa esille.
   2.   Kuulemisen valmistelemiseksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan kutsua koolle kuulemiseen kutsutut osapuolet sekä tarvittaessa viranomaisen asianomaiset osastot.
   3.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös pyytää kirjallista ennakkoilmoitusta kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden lausuntojen keskeisestä sisällöstä.
   4.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi asettaa määräajan, jonka kuluessa kaikkien suulliseen kuulemiseen kutsuttujen on toimitettava luettelo henkilöistä, jotka osallistuvat kuulemiseen heidän puolestaan. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa luettelon kaikille suulliseen kuulemiseen kutsutuille henkilöille hyvissä ajoin ennen kuulemispäivää.
   12 artikla
   Kuulemisen ajankohta ja toimitus
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja määrää kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan kuulemistilaisuuden päivämäärän, keston ja paikan. Jos kuulemiselle on pyydetty lykkäystä, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee asiassa päätöksen.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, olisiko kuulemisen aikana voitava esittää uusia asiakirjoja ja keitä olisi kuultava osapuolen puolesta.
   3.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muiden osapuolten, kantelijoiden, muiden kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden, viranomaisen osastojen ja ETA-valtioiden viranomaisten esittää kysymyksiä kuulemisen aikana. Jos kysymykseen ei poikkeuksellisesti voida vastata kokonaan tai osittain suullisessa kuulemisessa, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi sallia vastauksen antamisen kirjallisesti tietyssä määräajassa. Tällainen kirjallinen vastaus jaetaan kaikille suulliseen kuulemiseen osallistuneille, jollei kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toisin päätä sellaisen osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, puolustautumisoikeuksien tai kenen tahansa henkilön liikesalaisuuksien tai muiden luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi.
   4.   Jos kuulluksi tulemisen oikeuden toteutuminen sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi kilpailun ja valtiontukien osaston johtajan kanssa asiasta neuvoteltuaan antaa asianomaisille osapuolille, muille osapuolille, kantelijoille tai 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden esittää täydentäviä kirjallisia huomautuksia suullisen kuulemisen jälkeen. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja asettaa määräajan, jonka kuluessa huomautukset on esitettävä. Viranomainen ei ole velvollinen ottamaan huomioon kyseisen päivän jälkeen saamiaan kirjallisia huomautuksia.
   13 artikla
   Liikesalaisuuksien suojelu ja luottamuksellisuus suullisessa kuulemisessa
   Kutakin henkilöä kuullaan yleensä kaikkien muiden suulliseen kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden läsnä ollessa. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös päättää kuulla henkilöitä erikseen suljetussa istunnossa ottaen huomioon heidän oikeutetut etunsa sen suhteen, ettei liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja paljasteta.
   7   LUKU

      VÄLIKERTOMUS JA OIKEUS ESITTÄÄ HAVAINTOJA

   14 artikla
   Välikertomus ja havainnot
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa toimivaltaiselle kollegion jäsenelle välikertomuksen kuulemisesta ja tekemistään menettelyllisten oikeuksien tosiasiallista toteutumista koskevista päätelmistä. Kertomuksessa esitetyt havainnot koskevat menettelyllisiä kysymyksiä, mukaan lukien seuraavat:

               a)

               asiakirjojen julkistaminen ja oikeus tutustua asiakirja-aineistoon;

               b)

               määräajat väitetiedoksiantoon vastaamiselle;

               c)

               kuulluksi tulemista koskevan oikeuden toteutuminen;

               d)

               suullisen kuulemisen moitteeton toimittaminen.

         Jäljennös kertomuksesta toimitetaan kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle ja oikeus- ja hallintoasioiden osaston johtajalle.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen lisäksi ja siitä erillään kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esittää havaintoja menettelyn edistymisestä ja puolueettomuudesta. Tällöin kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pyrkii erityisesti varmistamaan sen, että viranomainen ottaa päätösluonnoksia laatiessaan asianmukaisesti huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset, myös osapuolten kannalta epäedulliset tosiseikat, rikkomisen vakavuuteen ja kestoon liittyvät tosiseikat mukaan lukien. Tällaiset havainnot voivat koskea muun muassa lisätietojen tarvetta, tiettyjen väitteiden perumista, täydentävien väitteiden esittämistä tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun V osaston mukaisia lisätutkimuksia koskevia ehdotuksia.
   Tällaiset havainnot annetaan tiedoksi kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle ja oikeus- ja hallintoasioiden osaston johtajalle.
   8   LUKU

      SITOUMUKSET JA SOVINTOMENETTELYT

   15 artikla
   Sitoumukset ja sovintomenettelyt
   1.   Menettelyn osapuolet, jotka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 9 artiklan mukaisesti tarjoavat sitoumuksia viranomaisen alustavassa arvioinnissaan esittämien huolenaiheiden poistamiseksi, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käsiteltäväksi missä tahansa 9 artiklan mukaisen menettelyn vaiheessa varmistaakseen menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallisen toteutumisen.
   2.   Kartelliasioissa menettelyn osapuolet, jotka aloittavat sovintoon tähtäävät neuvottelut valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan III luvun 10 a artiklan mukaisesti, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käsiteltäväksi missä tahansa sovintomenettelyn vaiheessa varmistaakseen menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallisen toteutumisen.
   9   LUKU

      LOPPUKERTOMUS

   16 artikla
   Sisältö ja toimitus ennen päätöksen antamista
   1.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja laatii kyseistä asiaa koskevan, neuvoa-antavalle komitealle toimitettavan päätösluonnoksen perusteella kirjallisen loppukertomuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisesta toteutumisesta menettelyn kaikissa vaiheissa. Kertomuksessa tarkastellaan myös sitä, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä.
   2.   Loppukertomus toimitetaan toimivaltaiselle kollegion jäsenelle, kilpailun ja valtiontukien osaston johtajalle ja oikeus- ja hallintoasioiden osastojen johtajalle. Se annetaan tiedoksi ETAn EFTA-valtioiden toimivaltaisille viranomaisille ja ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 23 sisältyvien yhteistyötä koskevien määräysten mukaisesti Euroopan komissiolle.
   17 artikla
   Toimitus viranomaiselle ja julkaiseminen
   1.   Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus esitetään viranomaiselle yhdessä sille toimitetun päätösluonnoksen kanssa, jotta voidaan varmistaa, että viranomaisen tehdessä päätöksen yksittäisessä asiassa sillä on tiedossaan kaikki merkitykselliset tiedot menettelyn kulusta ja että menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen on varmistettu koko menettelyn ajan.
   2.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi muuttaa loppukertomustaan niiden muutosten perusteella, joita päätösluonnokseen tehdään ennen kuin viranomainen hyväksyy sen.
   3.   Viranomainen antaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen ja päätöksen tiedoksi niille, joille päätös on osoitettu. Se julkaisee kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen ja päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut suojella liikesalaisuuksiaan.
   10   LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖKSET

   18 artikla
   Kumoaminen ja siirtymäsäännös
   1.   Kumotaan 30 päivänä lokakuuta 2002 tehty päätös N:o 177/02/KOL ja 17 päivänä joulukuuta 2008 tehty päätös N:o 792/08/KOL.
   2.   Päätöksen N:o 177/02/KOL ja/tai päätöksen N:o 792/08/KOL nojalla jo aloitetut menettelyt pysyvät voimassa. Ennen tämän päätöksen voimaantuloa toteutettujen tutkintatoimenpiteiden osalta kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi kieltäytyä käyttämästä 4 artiklan mukaista toimivaltaansa.
   Jos menettelyn aloittaminen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 11 artiklan 6 kohdan nojalla tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan IV luvun 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla on tapahtunut ennen tämän päätöksen voimaantuloa, tämän päätöksen 14 artiklassa tarkoitettu välikertomus ja 16 artiklassa tarkoitettu loppukertomus eivät kata tutkintavaihetta, jollei kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toisin päätä.
   19 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä ja tulee voimaan sen hyväksymispäivänä. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa.
   20 artikla
   Jäljennös päätöksestä toimitetaan EFTA-valtioille tiedoksi.
   21 artikla
   Jäljennös päätöksestä toimitetaan Euroopan komissiolle tiedoksi.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2012.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Oda Helen SLETNES

            Puheenjohtaja

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Kollegion jäsen

      (1)  Ks. esim. asia E-15/10, Posten Norge As v. EFTAn valvontaviranomainen, tuomio 18.4.2012, ei vielä julkaistu, 85–92 kohta.

      (2)  ETA-sopimuksen 6 artiklassa määrätään näin: ”Siltä osin kuin tämän sopimuksen määräykset ovat sisällöltään samoja kuin vastaavat Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen tai Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen taikka näitä kahta perustamissopimusta sovellettaessa annettujen säädösten säännöt, määräyksiä tulkitaan niitä täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennen tämän sopimuksen allekirjoittamista antamien merkityksellisten ratkaisujen mukaisesti, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeuskäytännön kehittämistä tulevaisuudessa.” Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 3 artiklan 2 kohdasta seuraa, että EFTAn valvontaviranomainen ja EFTAn tuomioistuin ottavat aiheellisella tavalla huomioon vastaavanlaisissa asioissa ETA-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen annetuissa ratkaisuissa vahvistetut periaatteet.


title: 2004/754/EY: Neuvoston päätös, tehty 11 päivänä lokakuuta 2004, Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

text:
               16.11.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 340/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 11 päivänä lokakuuta 2004,
   Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta
   (2004/754/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 3 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan välinen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus sekä sen liitteet, sopimuksen liitteenä oleva pöytäkirja ja yhteisön yksipuolisesti tai yhdessä toisen osapuolen kanssa antamat julistukset.
   2.   Sopimuksen, liitteiden, pöytäkirjan ja päätösasiakirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteinä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa väliaikainen sopimus Euroopan yhteisön puolesta.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta sopimuksen 37 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen.

      Tehty Luxemburgissa 11 päivänä lokakuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. R. BOT

    ---documentbreak---

               16.11.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 340/2

         Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan
   VÄLIAIKAINEN SOPIMUS
   kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä
   EUROOPAN YHTEISÖ ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’,
   ja TADŽIKISTANIN TASAVALTA,
   jotka katsovat seuraavaa:
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tadžikistanin tasavallan välisen kumppanuuden perustava kumppanuus- ja yhteistyösopimus parafoitiin 16 päivänä joulukuuta 2003.
   Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tavoitteena on lujittaa ja laajentaa suhteita, jotka solmittiin jo aiemmin erityisesti 18 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetulla Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välisellä kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella.
   On tarpeen varmistaa osapuolten välisten kauppasuhteiden nopea kehittyminen.
   Tämän vuoksi on tarpeen panna mahdollisimman pian väliaikaisella sopimuksella täytäntöön kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräykset.
   Mainituilla määräyksillä olisi siten korvattava kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräykset.
   On tarpeen varmistaa, että ennen kuin kumppanuus- ja yhteistyösopimus tulee voimaan ja yhteistyöneuvosto perustetaan, kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella perustettu sekakomitea voi käyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa yhteistyöneuvostolle annettuja, tämän väliaikaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavia valtuuksia,
   Por las Comunidades Europeas
   Za Evropská společenství
   For De Europæiske Fællesskaber
   Für die Europäischen Gemeinschaften
   Euroopa ühenduste nimel
   Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
   For the European Communities
   Pour les Communautés européennes
   Per le Comunità europee
   Eiropas Kopienu vārdā
   Europos Bendrijų vardu
   Az Európai Közösségek részéről
   Għall-Komunitajiet Ewropej
   Voor de Europese Gemeenschappen
   W imieniu Wspólnot Europejskich
   Pelas Comunidades Europeias
   Za Európske spoločenstvá
   Za Evropske skupnosti
   Euroopan yhteisöjen puolesta
   På europeiska gemenskapernas vägnar

   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I OSASTO
   YLEISET PERIAATTEET

      (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen I osasto)

   1 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 2 artikla)
   Osapuolten sisäiset ja ulkoiset toimintaperiaatteet perustuvat kansanvallan periaatteiden ja perus- ja ihmisoikeuksien, sellaisina kuin ne määritellään erityisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, kunnioittamiseen, ja ne muodostavat olennaisen osan tätä sopimusta.
   2 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 3 artikla)
   Osapuolet pitävät hyvinvointinsa ja vakautensa varmistamiseksi olennaisen tärkeänä sitä, että Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton hajotessa syntyneet uudet itsenäiset valtiot, jäljempänä ’itsenäiset valtiot’, jatkaisivat ja kehittäisivät keskinäistä yhteistyötään hyvien naapurisuhteiden hengessä noudattaen Helsingin päätösasiakirjan periaatteita ja kansainvälistä oikeutta, ja ne pyrkivät kaikin tavoin edistämään tätä kehitystä.
   II OSASTO
   TAVARAKAUPPA

      (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen III osasto)

   3 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 7 artikla)
   1.   Osapuolet myöntävät toisilleen suosituimmuuskohtelun kaikilla aloilla seuraavien osalta:

               —

               tuontiin ja vientiin sovellettavat tullit ja maksut, mukaan lukien tällaisten tullien ja maksujen kantamismenetelmä,

               —

               tulliselvitystä, kauttakuljetusta, varastointia ja uudelleenlastausta koskevat säännökset ja määräykset,

               —

               verot ja muut sisäiset maksut, joita sovelletaan tuotuihin tavaroihin välittömästi tai välillisesti,

               —

               maksutavat ja kyseisten maksujen siirrot,

               —

               säännöt, jotka koskevat tavaroiden myyntiä, ostoa, kuljetusta, jakelua ja käyttöä sisämarkkinoilla.

         2.   Mitä 1 kohdassa määrätään ei sovelleta:

               a)

               etuuksiin, jotka myönnetään tulliliiton tai vapaakauppa-alueen perustamiseksi taikka tällaisen liiton tai alueen perustamisen perusteella;

               b)

               etuuksiin, jotka myönnetään tietyille maille WTO:n sääntöjen ja muiden kehitysmaita suosivien kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti;

               c)

               etuuksiin, jotka myönnetään rajaliikenteen helpottamiseksi maille, joilla on yhteinen raja osapuolten kanssa.

         3.   Mitä 1 kohdassa määrätään, ei sovelleta liitteessä I määriteltyihin Tadžikistanin tasavallan muille Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton hajotessa syntyneille valtioille myöntämiin etuuksiin siirtymäaikana, joka päättyy viisi vuotta tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen.
   4 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 8 artikla)
   1.   Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että vapaan kauttakuljetuksen periaate on tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen olennainen edellytys.
   Tässä yhteydessä kukin osapuoli sallii toisen osapuolen tullialueelta peräisin olevien tai sen tullialueelle tarkoitettujen tavaroiden rajoittamattoman kuljetuksen alueensa kautta tai läpi.
   2.   GATT 1994 -sopimuksen V artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan määräyksiä sovelletaan osapuolten välillä.
   3.   Tämän artiklan määräykset eivät kuitenkaan rajoita osapuolten välillä sovittujen erityismääräysten soveltamista erityisaloihin, ennen kaikkea liikennealaan, tai tuotteisiin.
   5 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 9 artikla)
   Kumpikin osapuoli myöntää toiselle osapuolelle vapautuksen väliaikaisesti maahantuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja -tulleista lainsäädäntönsä mukaisesti asiaa koskevissa muissa osapuolta sitovissa kansainvälisissä yleissopimuksissa määrätyissä tapauksissa ja niissä määrättyjä menettelyjä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolia sitovista, tavaroiden väliaikaista maahantuontia koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia. Olosuhteet, joiden perusteella kyseinen osapuoli on hyväksynyt tällaisesta yleissopimuksesta johtuvat velvollisuudet, otetaan huomioon.
   6 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 10 artikla)
   1.   Tadžikistanin tasavallasta peräisin olevat tavarat tuodaan yhteisöön ilman määrällisiä rajoituksia ja vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 8, 11 ja 12 artiklan määräysten soveltamista.
   2.   Yhteisöstä peräisin olevat tavarat tuodaan Tadžikistaniin ilman määrällisiä rajoituksia ja vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 8, 11 ja 12 artiklan määräysten soveltamista.
   7 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 11 artikla)
   Tavaroiden kauppaa käydään osapuolten välillä markkinahinnoin.
   8 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 12 artikla)
   1.   Kun tietyn tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelle lisääntyy sellaisiin määriin tai sillä tavoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vahinkoa samankaltaisten tai suoraan niiden kanssa kilpailevien tuotteiden kotimarkkinoiden valmistajille, tapauksen mukaan joko yhteisö tai Tadžikistanin tasavalta voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet seuraavien menettelyjen ja edellytysten mukaisesti.
   2.   Ennen toimenpiteiden toteuttamista tai tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohtaa mahdollisimman pian toteuttamisen jälkeen, tapauksen mukaan joko yhteisö tai Tadžikistanin tasavalta voi toimittaa 22 artiklassa tarkoitetulle sekakomitealle kaikki asiaankuuluvat tiedot osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi IV osaston määräysten mukaisesti.
   3.   Jos osapuolet eivät neuvottelujen tuloksena pääse yhteisymmärrykseen tilanteen korjaamiseksi tarvittavista toimista 30 päivän kuluessa asian saattamisesta sekakomitean käsiteltäväksi, neuvotteluja pyytänyt osapuoli saa rajoittaa kyseisten tuotteiden tuontia siinä määrin ja siksi ajaksi kuin on tarpeen vahingon torjumiseksi tai korjaamiseksi taikka toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä.
   4.   Kriittisissä olosuhteissa, joissa viive saattaisi aiheuttaa vaikeasti korjattavia vahinkoja, osapuolet voivat toteuttaa toimenpiteet ennen neuvotteluja sillä edellytyksellä, että neuvottelut käydään viipymättä tällaisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen.
   5.   Valittaessa tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä osapuolet pitävät ensisijaisina niitä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen tavoitteiden toteutumiselle.
   6.   Tämän artiklan määräykset eivät estä osapuolia ottamasta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai tasoitustoimenpiteitä GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan, GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen, tuki- tai tasoitustoimenpiteitä koskevan sopimuksen tai asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
   9 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 13 artikla)
   Osapuolet sitoutuvat tarkistamaan tämän osapuolten välistä tavarakauppaa koskevan sopimuksen määräyksiä olosuhteiden mukaan, mukaan lukien erityisesti Tadžikistanin tasavallan tulevasta liittymisestä WTO:hon aiheutuva tilanne. Sekakomitea voi antaa osapuolille tällaisia tarkistuksia koskevia suosituksia, jotka voitaisiin toteuttaa osapuolten välisellä sopimuksella niiden omia menettelyjä noudattaen, jos ne hyväksytään.
   10 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 14 artikla)
   Tämä sopimus ei estä soveltamasta tavaroiden tuonnissa, viennissä tai kauttakuljetuksessa kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, luonnonvarojen suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka immateriaalioikeuksien, teollisoikeuksien ja kaupallisten oikeuksien suojelemiseksi tai kultaa ja hopeaa koskevien sääntöjen perusteella. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai osapuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
   11 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 15 artikla)
   Yhdistetyn nimikkeistön 50—63 ryhmään kuuluvien tekstiilituotteiden kauppaa säännellään erillisellä kahdenvälisellä sopimuksella. Kun sen voimassaolo päättyy, tekstiilituotteet sisällytetään tähän sopimukseen.
   12 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 16 artikla)
   Ydinaineiden kauppaa käydään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Tarvittaessa ydinaineiden kauppaa säännellään Euroopan atomienergiayhteisön ja Tadžikistanin tasavallan välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksin.
   III OSASTO
   MAKSUT, KILPAILU JA MUUT TALOUTTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

      (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen IV osasto)

   13 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 38 artiklan 1 kohta)
   Osapuolet sitoutuvat sallimaan kaikki vapaasti vaihdettavana valuuttana tämän sopimuksen määräysten mukaisesti suoritettavat yhteisön ja Tadžikistanin tasavallan asukkaiden väliset maksut, jotka liittyvät tämän sopimuksen määräysten mukaiseen tavaroiden, palvelujen tai henkilöiden liikkuvuuteen.
   14 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 40 artiklan 4 kohta)
   Osapuolet sopivat tarkastelevansa keinoja soveltaa kilpailulainsäädäntöään yhteiseltä pohjalta tapauksissa, jotka koskevat niiden välistä kauppaa.
   15 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 39 artiklan 1 kohta)
   Tadžikistanin tasavalta jatkaa tämän artiklan ja liitteen II määräysten mukaisesti immateriaalioikeuksien, teollisoikeuksien ja kaupallisten oikeuksien suojelun parantamista varmistaakseen viiden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta yhteisön suojelun tasoon verrattavissa olevan suojelun tason, mukaan lukien tehokkaat keinot kyseisten oikeuksien täytäntöönpanon varmistamiseksi.
   16 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 42 artikla)

      Yhteistyö tavara- ja palvelukaupan alalla

   Osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen, että Tadžikistanin tasavallan kansainvälistä kauppaa käydään WTO:n sääntöjen mukaisesti. Yhteisö antaa Tadžikistanin tasavallalle tätä tarkoitusta varten teknistä apua.
   Tähän yhteistyöhön sisältyy kaupan helpottamiseen suoraan liittyviä erityiskysymyksiä, millä pyritään erityisesti auttamaan Tadžikistanin tasavaltaa yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä WTO:n sääntöjen mukaiseksi ja näin mahdollisimman nopeasti täyttämään vaatimukset, joita edellytetään liityttäessä tähän järjestöön. Näitä ovat:

               —

               kauppaa ja kaupan liitännäiskysymyksiä, mukaan lukien maksut ja selvittelyjärjestelyt, koskevan politiikan muotoilu,

               —

               asiaankuuluvan lainsäädännön valmistelu.

         17 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 45 artikla)

      Julkiset hankinnat

   Osapuolet tekevät yhteistyötä edistääkseen tavaroiden ja palvelujen julkisten hankintojen kilpailumenettelyjen avoimuutta erityisesti tarjouspyyntöjen avulla.
   18 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 46 artikla)

      Yhteistyö standardien ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla

   1.   Osapuolten välisellä yhteistyöllä edistetään lähentymistä kansainvälisesti hyväksyttyihin metrologiaa, standardeja ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeviin arviointiperusteisiin, periaatteisiin ja suuntaviivoihin. Tarkoituksena on myös helpottaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista sekä parantaa Tadžikistanin tuotteiden laatua.
   2.   Osapuolet pyrkivät tämän vuoksi tekemään yhteistyötä teknistä apua koskevissa hankkeissa, joilla:

               —

               edistetään asianmukaista yhteistyötä kyseisten alojen erityisjärjestöjen ja -elinten kanssa,

               —

               edistetään yhteisön teknisten määräysten käyttöä sekä eurooppalaisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen soveltamista,

               —

               mahdollistetaan kokemusten ja teknisen tiedon jakaminen laadunhallinnan alalla.

         19 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 50 artikla)

      Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus

   Tämän alan yhteistyön tarkoituksena on maatalouden ja sen rakenteiden uudistaminen, maatalouden nykyaikaistaminen, sairauksien torjuminen sekä maatalouden, eläinten kasvatuksen ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden yksityistäminen ja rakenneuudistus Tadžikistanin tasavallassa. Lisäksi tarkoituksena on edistää Tadžikistanin tuotteiden menekkiä kotimaan ja ulkomaiden markkinoilla sellaisin edellytyksin, että varmistetaan ympäristönsuojelu ja otetaan huomioon tarve parantaa elintarvikevarmuutta sekä kehittää maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta ja maataloustuotteiden valmistusta ja jakelua. Osapuolten tavoitteena on myös Tadžikistanin määräysten asteittainen lähentäminen yhteisön teknisiin määräyksiin, jotka koskevat maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden tuotteita ja maataloustuotteita, mukaan lukien ihmisten ja kasvien terveyttä koskevat määräykset.
   20 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 63 artikla)

      Tulli

   1.   Yhteistyön tarkoituksena on varmistaa, että kaikkia suunniteltuja kauppaan ja hyvään kauppatapaan liittyviä määräyksiä noudatetaan, sekä saattaa päätökseen Tadžikistanin tasavallan tullijärjestelmän lähentäminen yhteisön tullijärjestelmään.
   2.   Yhteistyöhön sisältyy erityisesti:

               —

               tietojenvaihto,

               —

               työskentelymenetelmien parantaminen,

               —

               yhdistetyn nimikkeistön ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan käyttöönotto,

               —

               tavaraliikenteeseen liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistaminen,

               —

               nykyaikaisten tullin tietojärjestelmien käyttöönoton tukeminen,

               —

               seminaarien ja koulutusjaksojen järjestäminen.

         Tarvittaessa annetaan teknistä apua.
   3.   Osapuolten hallintoviranomaisten tulliasioita koskevan keskinäisen avun antamisessa noudatetaan tämän sopimuksen liitteessä olevan pöytäkirjan määräyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä sopimuksessa tarkoitettuja yhteistyön muita muotoja.
   21 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 64 artikla)

      Tilastoalan yhteistyö

   Tilastoalan yhteistyön tarkoituksena on sellaisen tehokkaan tilastojärjestelmän kehittäminen, jonka avulla saadaan sosiaalis-taloudellisen uudistusprosessin tukemiseen ja seurantaan tarvittavat sekä yksityisen yritystoiminnan kehittämistä Tadžikistanissa edistävät luotettavat tilastot.
   Osapuolet tekevät yhteistyötä erityisesti seuraavilla aloilla:

               —

               Tadžikistanin tilastojärjestelmän mukauttaminen kansainvälisiin menetelmiin, standardeihin ja luokituksiin,

               —

               tilastotietojen vaihto,

               —

               tarvittavien makro- ja mikrotaloudellisten tietojen toimittaminen talousuudistuksen toteuttamista ja ohjaamista varten.

         Yhteisö edistää tämän tavoitteen saavuttamista antamalla Tadžikistanille teknistä apua.
   IV OSASTO
   INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET, YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET

      (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen XI osasto)

   22 artikla
   Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välisellä kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyllä sopimuksella perustettu sekakomitea suorittaa sille tässä sopimuksessa määrätyt tehtävät, kunnes perustetaan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 77 artiklassa määrätty yhteistyöneuvosto.
   23 artikla
   Sekakomitea voi sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi antaa suosituksia mainitussa sopimuksessa määrättyjä tapauksia koskevissa asioissa.
   Se antaa suosituksensa kummankin osapuolen keskinäisessä yhteisymmärryksessä.
   24 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 81 artikla)
   Tutkiessaan mitä tahansa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa kysymystä, joka liittyy WTO:n perustamissopimukseen sisältyvän sopimuksen johonkin artiklaan viittaavaan määräykseen, yhteistyöneuvosto ottaa huomioon mahdollisimman suuressa määrin tulkinnan, jonka WTO:n jäsenet antavat yleisesti kyseiselle artiklalle.
   25 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 85 artikla)
   1.   Molemmat osapuolet sitoutuvat tämän sopimuksen mukaisesti varmistamaan, että toisen osapuolen luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat, ilman syrjintää sen omiin kansalaisiin verrattuna, esittää asiansa osapuolten toimivaltaisille tuomioistuimille ja hallinnollisille elimille puolustaessaan henkilökohtaisia ja omaisuuteensa liittyviä oikeuksiaan, kuten immateriaalioikeuksia, teollisoikeuksia ja kaupallisia oikeuksia.
   2.   Toimivaltansa rajoissa osapuolet:

               —

               edistävät välimiesmenettelyn käyttöönottamista sellaisten riitojen ratkaisemiseksi, jotka aiheutuvat yhteisön ja Tadžikistanin tasavallan talouden toimijoiden kauppaan ja yhteistyöhön liittyvistä liiketoimista,

               —

               sopivat, että kun riita jätetään välimiesmenettelyllä ratkaistavaksi, riidan osapuolet voivat valita mitä tahansa kansalaisuutta olevan oman välimiehensä ja että puheenjohtajana toimiva kolmas välimies tai ainoa välimies voi olla kolmannen maan kansalainen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa osapuolten valitseman välimieskeskuksen säännöissä määrätään toisin,

               —

               suosittelevat talouden toimijoilleen niiden sopimuksiin sovellettavan lain yksimielistä valitsemista,

               —

               edistävät Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (Uncitral) laatimien välimiessääntöjen noudattamista ja ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehdyn yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden välimieskeskusten palvelujen käyttöä.

         26 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 86 artikla)
   Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta toteuttamasta oman toimivaltansa rajoissa toimenpiteitä:

               a)

               joita se pitää tarpeellisina keskeisten turvallisuusetujensa vastaisten tietojen julkistamisen estämiseksi;

               b)

               jotka koskevat aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden tuotantoa tai kauppaa taikka puolustustarkoituksen kannalta välttämätöntä tutkimusta, kehitystyötä tai tuotantoa, jos nämä toimenpiteet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;

               c)

               joita se pitää oleellisen tärkeinä omien turvallisuusetujensa kannalta vaikeissa, yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodassa tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä jännitystilassa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin se on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi;

               d)

               joita se pitää tarpeellisina kaksikäyttöisten teollisuustuotteiden ja kaksikäyttöteknologian valvontaa koskevien kansainvälisten velvoitteidensa ja sitoumustensa noudattamiseksi.

         27 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 87 artikla)
   1.   Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla ja rajoittamatta siihen sisältyvien erityismääräysten soveltamista:

               —

               Tadžikistanin tasavallan yhteisöön soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään jäsenvaltioiden, niiden kansalaisten tai yhtiöiden välillä,

               —

               yhteisön Tadžikistanin tasavaltaan soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään Tadžikistanin kansalaisten tai yhtiöiden välillä.

         2.   Mitä 1 kohdassa määrätään, ei rajoita osapuolten oikeutta soveltaa verolainsäädäntöään verovelvollisiin, jotka asuinpaikkansa puolesta eivät ole keskenään samanlaisessa asemassa.
   28 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 88 artikla)
   1.   Osapuolet voivat saattaa sekakomitean käsiteltäviksi tämän sopimuksen soveltamiseen tai tulkintaan liittyvät riidat.
   2.   Sekakomitea voi ratkaista riidan antamalla suosituksen.
   3.   Jos riitaa ei voida ratkaista tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, kumpi tahansa osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle nimeävänsä sovittelijan; toisen osapuolen on tällöin nimettävä toinen sovittelija kahden kuukauden kuluessa. Tätä menettelyä sovellettaessa pidetään yhteisöä ja jäsenvaltioita yhtenä riidan osapuolena.
   Sekakomitea nimeää kolmannen sovittelijan.
   Sovittelijoiden suositukset annetaan määräenemmistöllä. Tällaiset suositukset eivät ole osapuolia sitovia.
   29 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 89 artikla)
   Osapuolet sopivat neuvottelevansa viipymättä asianmukaisia yhteyksiä käyttäen mistä tahansa tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevasta kysymyksestä ja muista osapuolten välisten suhteiden olennaisista näkökohdista kumman tahansa osapuolen pyynnöstä.
   Tämän artiklan määräykset eivät millään tavoin vaikuta eivätkä rajoita 8, 28 ja 33 artiklan määräysten soveltamista.
   Sekakomitea voi vahvistaa riitojen ratkaisumenettelyä koskevan työjärjestyksen.
   30 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 90 artikla)
   Tadžikistanin tasavallalle tämän sopimuksen nojalla myönnetty kohtelu ei saa olla missään tapauksessa edullisempi kuin jäsenvaltioiden toisilleen myöntämä kohtelu.
   31 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 92 artikla)
   Siltä osin kuin tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat kysymykset kuuluvat Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ja sen pöytäkirjojen soveltamisalaan, kyseistä sopimusta ja pöytäkirjoja sovelletaan heti niiden voimaantulosta alkaen kyseisiin kysymyksiin, mutta ainoastaan siltä osin kuin tällaisesta soveltamisesta on niissä määrätty.
   32 artikla
   1.   Tätä sopimusta sovelletaan 16 päivänä joulukuuta 2003 parafoidun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloon saakka.
   2.   Kumpikin osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta toiselle osapuolelle. Sopimusta lakataan soveltamasta kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta.
   33 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 94 artikla)
   1.   Osapuolet toteuttavat kaikki yleiset toimenpiteet tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Ne huolehtivat siitä, että tämän sopimuksen tavoitteet saavutetaan.
   2.   Jos jompikumpi osapuoli katsoo, että toinen osapuoli ei täytä tästä sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta erityisen kiireellisiä tapauksia, se antaa sekakomitealle kaikki tiedot, joita tarvitaan tilanteen perusteellista tarkastelua varten molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi.
   Ensisijaisesti on valittava sellaiset toimenpiteet, jotka aiheuttavat vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Nämä toimenpiteet on annettava viipymättä tiedoksi sekakomitealle, jos toinen osapuoli sitä pyytää.
   34 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 95 artikla)
   Liitteet I ja II sekä pöytäkirja ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
   35 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 97 artikla)
   Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksia mainituissa sopimuksissa määrätyin edellytyksin, sekä Tadžikistanin tasavallan alueeseen.
   36 artikla
   (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 99 artikla)
   Tämän sopimuksen alkuperäiskappale, jonka espanjan-, tšekin-, tanskan-, saksan-, viron-, kreikan-, englannin-, ranskan-, italian-, latvian-, liettuan-, unkarin-, hollannin-, puolan-, portugalin-, slovakin-, sloveenin-, suomen-, ruotsin- ja tadžikinkieliset toisinnot ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin huostaan.
   37 artikla
   Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.
   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen menettelyjen saattamisesta päätökseen.

      Kun tämä sopimus tulee voimaan, se korvaa Tadžikistanin ja yhteisön välisten suhteiden osalta 18 päivänä joulukuuta 1989 Brysselissä Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä tehdyn kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan, sen neljättä luetelmakohtaa lukuun ottamatta, sekä 4—16 artiklan.

   LUETTELO LIITTEENÄ OLEVISTA ASIAKIRJOISTA

               Liite I:

               Viitteellinen luettelo etuuksista, jotka Tadžikistanin tasavalta myöntää itsenäisille valtioille 3 artiklan 3 kohdan (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 7 artiklan 3 kohdan) mukaisesti.

               Liite II:

               Sopimuksen 15 artiklassa (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 39 artiklan 1 kohdassa) tarkoitetut immateriaalioikeuksia, teollisoikeuksia ja kaupallisia oikeuksia koskevat yleissopimukset.

         Pöytäkirja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa.
   PÄÄTÖSASIAKIRJA
   EUROOPAN YHTEISÖN ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN täysivaltaiset edustajat, jäljempänä ’yhteisö’,
   sekä
   TADŽIKISTANIN TASAVALLAN täysivaltaiset edustajat,
   jotka
   ovat kokoontuneet 11 päivänä lokakuuta 2004 Luxemburgissa allekirjoittamaan Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan välisen väliaikaisen sopimuksen kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä, jäljempänä ’sopimus’, ovat hyväksyneet seuraavat tekstit:
   väliaikainen sopimus, sen liitteet ja seuraava pöytäkirja:
   pöytäkirja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa.
   Yhteisön ja Tadžikistanin tasavallan täysivaltaiset edustajat ovat antaneet seuraavat tämän päätösasiakirjan liitteenä olevat yhteiset julistukset:

               yhteinen julistus henkilötiedoista,

               yhteinen julistus sopimuksen 9 artiklasta (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 13 artikla),

               yhteinen julistus sopimuksen 33 artiklasta (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 94 artikla).

         Yhteisön ja Tadžikistanin tasavallan täysivaltaiset edustajat ovat ottaneet huomioon tähän päätösasiakirjaan liitetyn kirjeenvaihdon:
   Yhteisön ja Tadžikistanin tasavallan kirjeenvaihto yhtiöiden perustamisesta.

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På europeiska gemenskapernas vägnar


title: 2004/701/EY, Euratom:Neuvoston päätös, tehty 11 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta

text:
               20.10.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 319/15

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 11 päivänä lokakuuta 2004,
   neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta
   (2004/701/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan (1) 12 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyllä asiakirjalla muutettiin 1 päivästä marraskuuta 2004 alkaen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräyksiä, jotka koskevat äänten painottamista neuvostossa.

               (2)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 4 kohdassa, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 118 artiklan 4 kohdassa sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa ja 34 artiklan 3 kohdassa, sellaisina kuin ne ovat mainitulla liittymisasiakirjalla muutettuina, määrätään, että kun neuvosto tekee päätöksen määräenemmistöllä, neuvoston jäsen voi pyytää tarkistettavaksi, että määräenemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä. On tarpeen vahvistaa näiden määräysten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

               (3)

               Tätä varten on vahvistettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston toimittamien tietojen mukaisesti kunkin jäsenvaltion kokonaisväestöluku vuodeksi kerrallaan sekä säädettävä näiden lukujen ajantasaistamisesta vuosittain.

               (4)

               Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston yhdessä laatiman asiakirjan ”Suositukset väestön ja asumusten laskentaa varten ETY:n alueella vuonna 2000” IV A kohdassa määritellään valtion kokonaisväestön käsite,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Muutetaan 22 päivänä maaliskuuta 2004 annettu neuvoston työjärjestys (2004/338/EY, Euratom) (2) seuraavasti:

               1)

               Lisätään 11 artiklaan kohta seuraavasti:
               ”5.   Kun neuvosto tekee päätöksen, joka edellyttää määräenemmistöä ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää, tarkistetaan liitteen II a 1 artiklassa olevien väestölukujen mukaisesti laskemalla, että tämän enemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä.”

               2)

               Lisätään liitteen II jälkeen liite seuraavasti:

                  ”LIITE II A
                  ÄÄNTEN PAINOTUSTA NEUVOSTOSSA KOSKEVIEN MÄÄRÄYSTEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT
                  1 artikla
                  Kunkin jäsenvaltion väestö Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 205 artiklan 4 kohdan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 118 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja 34 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi 1 päivän marraskuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana on:

                              Jäsenvaltio

                              Väestö
                              (× 1 000)

                              Saksa

                              82 531,7

                              Ranska

                              61 684,7

                              Yhdistynyt kuningaskunta

                              59 651,5

                              Italia

                              57 888,2

                              Espanja

                              42 345,3

                              Puola

                              38 190,6

                              Alankomaat

                              16 258,0

                              Kreikka

                              11 041,1

                              Portugali

                              10 474,7

                              Belgia

                              10 396,4

                              Tšekki

                              10 211,5

                              Unkari

                              10 116,7

                              Ruotsi

                              8 975,7

                              Itävalta

                              8 114,0

                              Tanska

                              5 397,6

                              Slovakia

                              5 380,1

                              Suomi

                              5 219,7

                              Irlanti

                              4 027,5

                              Liettua

                              3 445,9

                              Latvia

                              2 319,2

                              Slovenia

                              1 996,4

                              Viro

                              1 350,6

                              Kypros

                              730,4

                              Luxemburg

                              451,6

                              Malta

                              399,9

                              Yhteensä

                              458 599,0

                              Raja-arvo (62 %)

                              284 331,4

                        2 artikla
                  1.   Jäsenvaltiot toimittavat kunkin vuoden syyskuun 1 päivään mennessä Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle kokonaisväestöä koskevat tietonsa kyseisen vuoden tammikuun 1 päivältä.
                  2.   Neuvosto mukauttaa 1 artiklassa olevat luvut joka vuosi ensimmäisestä päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”

         2 artikla
   Tätä päätöstä noudatetaan siitä päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2004.

      Tehty Luxemburgissa 11 päivänä lokakuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. R. BOT

      (1)  EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33.

      (2)  EUVL L 106, 15.4.2004, s. 22.


title: 2012/670/EU: Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä lokakuuta 2012 , Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

text:
               30.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 300/34

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 9 päivänä lokakuuta 2012,
   Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
   (2012/670/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unioni on neuvotellut Mauritiuksen tasavallan kanssa kalastuskumppanuussopimuksen, jossa EU:n aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Mauritiuksen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä.

               (2)

               Näiden neuvottelujen tuloksena Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välinen kalastuskumppanuussopimus, jäljempänä ’kalastuskumppanuussopimus’, parafoitiin 23 päivänä helmikuuta 2012.

               (3)

               Kalastuksesta Mauritiuksen vesillä tehty Euroopan talousyhteisön ja Mauritiuksen hallituksen välinen sopimus (1) korvataan kalastuskumppanuussopimuksella.

               (4)

               Kalastuskumppanuussopimus olisi allekirjoitettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan lupa allekirjoittaa Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välinen kalastuskumppanuussopimus unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (2).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa kalastuskumppanuussopimus unionin puolesta.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 9 päivänä lokakuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. SHIARLY

      (1)  EYVL L 159, 10.6.1989, s. 2.

      (2)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.


Avis juridique important

|

31993D0724

93/724/EY: Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1993, Euroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan välisen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevan sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 337 , 31/12/1993 s. 0093 - 0093 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 55 s. 0013  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 55 s. 0013

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 23 päivänä marraskuuta 1993,Euroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan välisen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevan sopimuksen tekemisestä (93/724/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan välinen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevalla sopimuksella mahdollistetaan vilpillisen kilpailun tehokkaampi vastustaminen kaupan alalla, varmistetaan parempi kuluttajansuoja ja edistetään viinikauppaa sopimuspuolten välillä; sen vuoksi mainittu sopimus olisi hyväksyttävä,sopimuksen eräiden määräysten täytäntöönpanon helpottamiseksi komission olisi voitava viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87(1) 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä tarvittavat tekniset mukautukset, jatämä sopimus on tarpeen tehdä yhteisön tasolla, koska sen määräykset liittyvät suoraan yhteisen kauppa- ja maatalouspolitiikan, erityisesti viinilainsäädännön sääntelemiin toimenpiteisiin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan välinen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskeva sopimus ja siihen liittyvät pöytäkirja, kirjeenvaihdot ja julistukset.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sopimustekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti ja tallettaa hyväksymiskirja yhteisön puolesta.Neuvoston puheenjohtaja tekee sopimuksen 19 artiklassa 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen.3 artikla Sopimuksen 13 artiklan soveltamiseksi komissiolla on oikeus asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen antaa sopimuksen mukauttamista koskevat tarvittavat säädökset.4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. SMET(1) EYVL N:o L 84, 27.3.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1566/93 (EYVL N:o L 154, 25.6.1993, s. 39)