title: 2013/40/EU: Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010 , Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               23.1.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 20/1

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,
   Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta
   (2013/40/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 212 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 7 päivänä toukokuuta 2008 Euroopan komission neuvottelemaan Korean tasavallan kanssa puitesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Neuvottelut saatettiiin päätökseen ja sopimus parafoitiin 14 päivänä lokakuuta 2009.

               (3)

               Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että se myöhemmin tehdään,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta sillä varauksella, että neuvosto päättää kyseisen sopimuksen tekemisestä.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Koska sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt ovat vielä kesken, sopimusta sovelletaan väliaikaisesti. Väliaikainen soveltaminen alkaa ensimmäisen sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen väliaikaista soveltamista varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   5 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

         PUITESOPIMUS

      Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä
      EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’,
      sekä
      BELGIAN KUNINGASKUNTA,
      BULGARIAN TASAVALTA,
      TŠEKIN TASAVALTA,
      TANSKAN KUNINGASKUNTA,
      SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
      VIRON TASAVALTA,
      IRLANTI,
      HELLEENIEN TASAVALTA,
      ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
      RANSKAN TASAVALTA,
      ITALIAN TASAVALTA,
      KYPROKSEN TASAVALTA,
      LATVIAN TASAVALTA,
      LIETTUAN TASAVALTA,
      LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
      UNKARIN TASAVALTA,
      MALTA,
      ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
      ITÄVALLAN TASAVALTA,
      PUOLAN TASAVALTA,
      PORTUGALIN TASAVALTA,
      ROMANIA,
      SLOVENIAN TASAVALTA,
      SLOVAKIAN TASAVALTA,
      SUOMEN TASAVALTA,
      RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
      ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
      jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, jäljempänä ’jäsenvaltiot’,
      sekä
      KOREAN TASAVALTA,
      kaikki yhdessä jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
      OTTAVAT HUOMIOON perinteiset ystävyyssiteensä ja sopimuspuolia yhdistävät historialliset, poliittiset ja taloudelliset siteet,
      PALAUTTAVAT MIELEEN Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin Luxemburgissa 28 päivänä lokakuuta 1996 ja joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001,
      OTTAVAT HUOMIOON nopeutuneen prosessin, jossa Euroopan unionista tulee itsenäinen toimija ulkopolitiikassa sekä turvallisuuden ja oikeuden aloilla,
      OVAT TIETOISIA Korean tasavallan kasvavasta asemasta ja omaksumasta vastuusta kansainvälisessä yhteisössä,
      KOROSTAVAT suhteidensa laaja-alaisuutta ja jatkuvien pyrkimysten merkitystä yleisen johdonmukaisuuden säilyttämisessä,
      VAHVISTAVAT halukkuutensa ylläpitää ja kehittää säännöllistä poliittista vuoropuheluaan, joka perustuu yhteisille arvoille ja pyrkimyksille,
      ILMAISEVAT yhteisen tahtonsa kehittää suhteitaan kohti tiiviimpää kumppanuutta myös politiikan, talouden, sosiaaliasioiden ja kulttuurin aloilla,
      OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET tämän osalta vahvistaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan molemmille tärkeillä aloilla kahdenvälisellä, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla tasavertaisuuden, suvereniteetin kunnioittamisen, syrjimättömyyden ja yhteisen edun pohjalta,
      VAHVISTAVAT pitävänsä tiukasti kiinni ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetuista demokratian periaatteista ja ihmisoikeuksista sekä oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteista,
      VAHVISTAVAT pyrkivänsä päättäväisesti torjumaan kansainvälistä yhteisöä koskettavia vakavia rikoksia ja olevansa vakuuttuneita siitä, että kansainvälistä yhteisöä koskettavissa vakavimmissa rikoksissa on varmistettava tehokkaat syytetoimet toteuttamalla kansallisen tason toimenpiteitä ja tehostamalla maailmanlaajuista yhteistyötä,
      KATSOVAT, että terrorismi on uhka turvallisuudelle kaikkialla, ja haluavat tiivistää vuoropuheluaan ja yhteistyötään terrorismin torjunnassa kansainvälisten välineiden, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373, mukaisesti sekä vahvistavat ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olevan terrorismin torjunnan keskeinen perusta,
      OVAT SAMAA MIELTÄ siitä, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen muodostaa merkittävän uhan kansainväliselle turvallisuudelle, ja tunnustavat kansainvälisen yhteisön sitoumuksen torjua niiden leviämistä hyväksyttyjen kansainvälisten yleissopimusten ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, erityisesti päätöslauselman 1540, mukaisesti, sekä haluavat lujittaa vuoropuheluaan ja yhteistyötään tällä alalla,
      TUNNUSTAVAT, että oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä,
      PALAUTTAVAT MIELEEN tältä osin, että sopimuksen ne määräykset, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan unionia, kunnes Euroopan unioni ilmoittaa Korean tasavallalle, että määräykset sitovat jompaakumpaa valtiota osana Euroopan unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti, ja että sama koskee Tanskaa kyseisiin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti,
      TUNNUSTAVAT haluavansa edistää kestävää kehitystä talouden, sosiaaliasioiden ja ympäristön aloilla,
      ILMAISEVAT sitoumuksensa varmistaa ympäristönsuojelun korkea taso ja tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjunnassa,
      MUISTUTTAVAT tukevansa oikeudenmukaista globalisaatiota, täyden ja tuottavan työllisyyden tavoitetta sekä ihmisarvoisen työn tarjoamista kaikille,
      TUNNUSTAVAT, että sopimuspuolten väliset kauppa- ja investointivirrat ovat kasvaneet Maailman kauppajärjestön (WTO) kansainvälisiin sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän ansiosta,
      HALUAVAT edistää kaupan ja investointien kestävää kasvua ja kehittymistä sopimuspuolten välillä, ja turvata sille edellytykset, yhteisen edun mukaisesti muun muassa perustamalla vapaakauppa-alueen,
      OVAT SAMAA MIELTÄ siitä, että maailmanlaajuisten ongelmien, kuten terrorismi, kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavat rikokset, joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen, ilmastonmuutos, energiaan ja luonnonvaroihin liittyvä epävarmuus, köyhyys ja finanssikriisi, käsittelemiseksi tarvitaan kollektiivisia toimia,
      OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET lujittaa yhteistyötä yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat erityisesti demokratian periaatteiden edistäminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjunta, toimenpiteet kansainvälistä yhteisöä koskettavissa vakavimmissa rikoksissa, terrorismin torjunta, yhteistyö alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, kauppa ja investoinnit, talouspoliittinen vuoropuhelu, liiketoimintayhteistyö, verotus, tulliasiat, kilpailupolitiikka, tietoyhteiskunta, tiede ja teknologia, energia, liikenne, meriliikennepolitiikka, kuluttajapolitiikka, terveys, työllisyys ja sosiaaliasiat, ympäristö ja luonnonvarat, ilmastonmuutos, maatalous, maaseudun kehittäminen ja metsätalous, meret ja kalastus, kehitysapu, kulttuuri, tiedotus, viestintä, audiovisuaalinen ala ja tiedotusvälineet, koulutus, oikeusvaltioperiaate, oikeudellinen yhteistyö, henkilötietojen suoja, muuttoliike, laittomien huumausaineiden torjunta, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta, tietoverkkorikollisuuden torjunta, lainvalvonta, matkailu, kansalaisyhteiskunta, julkishallinto ja tilastot,
      OVAT TIETOISIA siitä, että on tärkeä saada ne henkilöt ja yhteisöt osallistumaan yhteistyöhön, joita asia välittömästi koskee, erityisesti taloudelliset toimijat ja niitä edustavat elimet,
      TUNNUSTAVAT, että on suotavaa kohottaa kummankin sopimuspuolen asemaa ja profiilia toisen sopimuspuolen alueella ja edistää ihmistenvälisiä yhteyksiä sopimuspuolten välillä,
      OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
      I   OSASTO

         PERUSTA JA SOVELTAMISALA

      1 Artikla
      Yhteistyön perusta
      1.   Sopimuspuolet vahvistavat pitävänsä kiinni demokratian periaatteista, ihmisoikeuksista, perusvapauksista ja oikeusvaltioperiaatteesta. Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaankuuluvissa kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä määriteltyjen, oikeusvaltioperiaatetta heijastavien demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on kummankin sopimuspuolen sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohta ja olennainen osa tätä sopimusta.
      2.   Sopimuspuolet vahvistavat noudattavansa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa ja tukevansa siinä esitettyjä yhteisiä arvoja.
      3.   Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa tukea kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja talouskasvua, myötävaikuttaa kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja tehdä yhteistyötä maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, erityisesti ilmastonmuutokseen, puuttumiseksi.
      4.   Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa noudattaa hyvän hallintotavan periaatteita ja torjua korruptiota ottaen erityisesti huomioon kansainväliset velvoitteensa.
      5.   Sopimuspuolet korostavat yhteistä sitoumustaan kattaviin kahdenvälisiin suhteisiin ja niiden yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseen.
      6.   Sopimuspuolet sopivat pyrkivänsä suhteissaan tiiviimpään kumppanuuteen sekä kehittävänsä yhteistyöaloja kahdenvälisellä, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla.
      7.   Tämän sopimuksen täytäntöönpano sopimuspuolten välillä, joilla on yhteiset arvot ja jotka kunnioittavat toisiaan, perustuu näin ollen vuoropuhelulle, keskinäiselle kunnioitukselle, tasavertaiselle kumppanuudelle, monenvälisyydelle, konsensusperiaatteelle ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamiselle.
      2 Artikla
      Yhteistyön tavoitteet
      1.   Tehostaakseen yhteistyötään sopimuspuolet sitoutuvat tiivistämään poliittista vuoropuheluaan ja edistämään taloussuhteitaan. Sopimuspuolten tavoitteena on erityisesti:

                  a)

                  sopia tulevaisuutta koskevasta näkemyksestä kumppanuutensa lujittamiseksi ja suunnitella yhteisiä hankkeita tämän näkemyksen toteuttamiseksi;

                  b)

                  käydä säännöllisiä poliittisia vuoropuheluja;

                  c)

                  tukea kollektiivisia toimia maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseksi kaikilla asiaankuuluvilla alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla ja kaikissa asiaankuuluvissa alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä;

                  d)

                  tukea taloudellista yhteistyötä molemmille tärkeillä aloilla, myös tiede- ja teknologiayhteistyötä, tavoitteena monipuolistaa kauppaa yhteiseksi eduksi;

                  e)

                  edistää yritysten välistä yhteistyötä helpottamalla molemminpuolista sijoitustoimintaa ja parantamalla keskinäistä ymmärtämystä;

                  f)

                  lisätä osallistumista toistensa yhteistyöohjelmiin, joihin toinen sopimuspuoli voi osallistua;

                  g)

                  kohottaa kummankin sopimuspuolen asemaa ja profiilia toistensa alueilla erilaisin keinoin, esimerkiksi kulttuurivaihdon, tietotekniikan käytön ja koulutuksen avulla;

                  h)

                  edistää ihmisten välisiä yhteyksiä ja ymmärtämystä.

            2)   Sopimuspuolet, jotka ottavat huomioon vakiintuneen kumppanuutensa ja yhteiset arvonsa, sopivat kehittävänsä yhteistyötään ja vuoropuheluaan kaikissa yhteisen edun mukaisissa asioissa. Sopimuspuolten tavoitteena on erityisesti:

                  a)

                  vahvistaa poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti koskien ihmisoikeuksia, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä, pienaseita ja kevyitä aseita, kansainvälistä yhteisöä koskettavia vakavimpia rikoksia ja terrorismin torjuntaa;

                  b)

                  vahvistaa yhteistyötä kaikilla molemmille tärkeillä kauppaan ja investointeihin liittyvillä aloilla ja turvata edellytykset kaupan ja investointien kestävälle kasvulle sopimuspuolten välillä yhteisen edun mukaisesti;

                  c)

                  vahvistaa taloudellista yhteistyötä ja erityisesti talouspoliittista vuoropuhelua, liiketoimintayhteistyötä sekä yhteistyötä verotuksen, tulliasioiden, kilpailupolitiikan, tietoyhteiskunnan, tieteen ja teknologian, energian, liikenteen, meriliikennepolitiikan ja kuluttajapolitiikan aloilla;

                  d)

                  vahvistaa yhteistyötä kestävän kehityksen alalla ja erityisesti terveyden, työllisyyden ja sosiaaliasioiden, ympäristön ja luonnonvarojen, ilmastonmuutoksen, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja metsätalouden, merten ja kalastuksen sekä kehitysavun aloilla;

                  e)

                  vahvistaa yhteistyötä kulttuurin, tiedotuksen, viestinnän, audiovisuaalisen alan ja tiedotusvälineiden sekä koulutuksen aloilla;

                  f)

                  vahvistaa yhteistyötä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla ja erityisesti aloilla, jotka koskevat oikeusvaltioperiaatetta, oikeudellista yhteistyötä, henkilötietojen suojaa, muuttoliikettä, laittomien huumausaineiden torjuntaa, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa, tietoverkkorikollisuuden torjuntaa ja lainvalvontaa;

                  g)

                  vahvistaa yhteistyötä muilla molemmille tärkeillä aloilla, erityisesti matkailun, kansalaisyhteiskunnan, julkishallinnon ja tilastojen aloilla.

            II   OSASTO

         POLIITTINEN VUOROPUHELU JA YHTEISTYÖ

      3 Artikla
      Poliittinen vuoropuhelu
      1.   Korean tasavallan ja Euroopan unionin välillä aloitetaan yhteisiin arvoihin ja pyrkimyksiin perustuva säännöllinen poliittinen vuoropuhelu. Vuoropuhelua käydään Korean tasavallan ja Euroopan unionin sopimien menettelyjen mukaisesti.
      2.   Poliittisen vuoropuhelun tavoitteena on:

                  a)

                  korostaa sopimuspuolten sitoutumista demokratiaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen;

                  b)

                  edistää kansainvälisten tai alueellisten konfliktien rauhanomaista ratkaisua ja Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen aseman vahvistamista;

                  c)

                  lisätä poliittista neuvonpitoa sellaisista kansainvälisistä turvallisuuskysymyksistä kuin asevalvonta ja aseriisunta, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen ja tavanomaisten aseiden kansainväliset siirrot;

                  d)

                  tarkastella keskeisiä molempia kiinnostavia kansainvälisiä kysymyksiä ja lisätä merkityksellisten tietojen vaihtoa sekä sopimuspuolten välillä että kansainvälisillä foorumeilla;

                  e)

                  lisätä neuvotteluja kysymyksistä, jotka koskevat erityisesti Aasian ja Tyynenmeren alueen sekä Euroopan maita, tavoitteena edistää rauhaa, vakautta ja vaurautta molemmilla alueilla.

            3.   Sopimuspuolten välistä vuoropuhelua käydään sopimuspuolten välisten yhteydenottojen, tietojenvaihtojen ja neuvottelujen avulla, erityisesti seuraavin muodoin:

                  a)

                  johtotason huippukokoukset, joita järjestetään aina kun sopimuspuolet katsovat tämän tarpeelliseksi;

                  b)

                  ministeritason vuotuiset neuvottelut, joita järjestetään aina kun sopimuspuolet sopivat asiasta;

                  c)

                  tietojenvaihto ylempien virkamiesten tasolla keskeisistä kansainvälisistä ja kansallisista tapahtumista;

                  d)

                  alakohtaiset vuoropuhelut molempia kiinnostavista kysymyksistä;

                  e)

                  valtuuskuntavaihdot Euroopan parlamentin ja Korean tasavallan kansalliskokouksen välillä.

            4 Artikla
      Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen
      1.   Sopimuspuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä.
      2.   Tämän vuoksi sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja myötävaikuttavansa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämiseen noudattamalla kaikilta osin aseriisuntaan ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen liittyviä oikeudellisia velvoitteitaan ja muita tähän liittyviä välineitä, joista molemmat sopimuspuolet ovat sopineet. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on olennainen osa tätä sopimusta.
      3.   Sopimuspuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja myötävaikuttavansa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämiseen:

                  a)

                  toteuttamalla toimia kaikkien muiden asiaa koskevien kansainvälisten välineiden allekirjoittamiseksi, ratifioimiseksi tai niihin liittymiseksi tapauksesta riippuen ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön;

                  b)

                  perustamalla joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvien tavaroiden ja teknologioiden leviämisen estämiseksi tehokkaan kansallisen vientivalvontajärjestelmän, joka sisältää loppukäyttäjiin kohdistuvan valvonnan sekä tarkoituksenmukaiset siviili- ja rikosoikeudelliset rangaistukset vientivalvonnan rikkomisesta.

            4.   Sopimuspuolet sopivat, että niiden välinen poliittinen vuoropuhelu täydentää ja vahvistaa näitä sopimuksen osia.
      5 Artikla
      Pienaseet ja kevyet aseet
      1.   Sopimuspuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä niiden liiallinen keskittyminen, huono hallinnointi, riittämättömästi turvatut varastot ja valvomaton leviäminen ovat edelleenkin vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle.
      2.   Sopimuspuolet sopivat noudattavansa pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjuntaa koskevia sitoumuksiaan kansainvälisten välineiden mukaisesti, joita ovat muun muassa pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskeva Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelma ja kansainvälinen väline, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää nopeasti ja luotettavasti laittomat pienaseet ja kevyet aseet, sekä noudattavansa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisia velvoitteitaan.
      3.   Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja varmistamaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjuntaa koskevien toimiensa koordinoinnin, täydentävyyden ja synergian maailmanlaajuisella, alueellisella, osa-alueellisella ja kansallisella tasolla.
      6 Artikla
      Kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavimmat rikokset
      1.   Sopimuspuolet vahvistavat, etteivät vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset saa jäädä rankaisematta ja että niiden osalta on varmistettava tehokas syytteeseenpano kansallisen tason toimenpitein ja lisäämällä tarvittaessa kansainvälistä yhteistyötä, myös Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. Sopimuspuolet sopivat tukevansa täysimääräisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja muiden asiaa koskevien välineiden yleismaailmallista soveltamista ja loukkaamattomuutta.
      2.   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden olisi hyödyllistä käydä näistä asioista vuoropuhelua.
      7 Artikla
      Yhteistyö terrorismin torjunnassa
      1.   Sopimuspuolet, jotka vahvistavat terrorismin torjunnan tärkeyden, sopivat tekevänsä yhteistyötä terroritekojen estämiseksi ja tukahduttamiseksi sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten, kansainvälinen humanitaarinen oikeus, ihmisoikeuksia koskeva oikeus ja pakolaisoikeus mukaan luettuina, omien lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja ottaen huomioon 8 päivänä syyskuuta 2006 annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan 60/288 sisältyvän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian.
      2.   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä erityisesti:

                  a)

                  YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanossa ja muista asiaankuuluvista kansainvälisistä yleissopimuksista ja välineistä johtuvien velvoitteidensa noudattamisessa;

                  b)

                  vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja kansallisten lakien mukaisesti;

                  c)

                  vaihtamalla näkemyksiä terrorismin torjunnan keinoista ja menetelmistä, tekniset seikat ja koulutus mukaan luettuina, ja vaihtamalla terrorismin ehkäisemiseen liittyviä kokemuksia;

                  d)

                  syventääkseen terrorismin torjuntaa koskevaa kansainvälistä yhteisymmärrystä, johon liittyy tarvittaessa terroriteon oikeudellinen määrittely, ja etenkin pyrkimällä yhteisymmärrykseen laajasta kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta;

                  e)

                  vaihtamalla tietoja parhaista käytänteistä, jotka koskevat ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa.

            III   OSASTO

         YHTEISTYÖ ALUEELLISISSA JA KANSAINVÄLISISSÄ JÄRJESTÖISSÄ

      8 Artikla
      Yhteistyö alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä
      Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan näkemyksiä alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja järjestöissä, joista mainittakoon esimerkkeinä Yhdistyneet kansakunnat, Kansainvälinen työjärjestö (ILO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), WTO, Aasian ja Euroopan yhteistyöprosessi (ASEM) ja ASEANin alueellinen foorumi (ARF).
      IV   OSASTO

         YHTEISTYÖ TALOUDELLISEN KEHITYKSEN ALALLA

      9 Artikla
      Kauppa ja investoinnit
      1.   Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä edistääkseen kaupan ja investointien kestävää kasvua ja kehittymistä niiden välillä ja turvatakseen siihen edellytykset yhteisen edun mukaisesti. Sopimuspuolet käyvät vuoropuhelua ja vahvistavat yhteistyötä kaikilla kauppaan ja investointeihin liittyvillä yhteisen edun mukaisilla aloilla edistääkseen kestäviä kauppa- ja investointivirtoja, ehkäistäkseen ja poistaakseen kaupan ja investointien esteitä sekä tukeakseen monenvälistä kauppajärjestelmää.
      2.   Tätä varten sopimuspuolet tekevät yhteistyötä kaupan ja investointien alalla vapaakauppa-alueen perustamisesta tehdyn sopimuksen puitteissa. Edellä mainittu sopimus muodostaa erityissopimuksen, jolla pannaan täytäntöön tämän sopimuksen kauppaa koskevat määräykset 43 artiklan ehtojen mukaisesti.
      3.   Sopimuspuolet antavat toisilleen tietoja ja vaihtavat näkemyksiä kahdenvälisen ja kansainvälisen kaupan ja investointien kehityksestä sekä tähän liittyvistä politiikoista ja kysymyksistä.
      10 Artikla
      Talouspoliittinen vuoropuhelu
      1.   Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä viranomaistensa välistä vuoropuhelua ja edistävänsä makrotaloudellisia politiikkoja ja kehityssuuntauksia koskevien tietojen ja kokemusten vaihtoa.
      2.   Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä vuoropuhelua ja yhteistyötä parantaakseen kirjanpito-, tilintarkastus-, valvonta- ja säätelyjärjestelmiä pankki- ja vakuutusalalla sekä muilla finanssisektorin osa-alueilla.
      11 Artikla
      Liiketoimintayhteistyö
      1.   Sopimuspuolet, ottaen huomioon talouspolitiikkansa ja tavoitteensa, sopivat edistävänsä yhteistyötä kaikilla soveltuviksi katsotuilla elinkeinopolitiikan aloilla tavoitteena erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, kilpailukyvyn parantaminen muun muassa seuraavasti:

                  a)

                  vaihtamalla tietoja ja kokemuksia pk-yritysten kilpailukykyä parantavien toimintaedellytysten luomisesta ja pk-yritysten perustamiseen liittyvistä menettelyistä;

                  b)

                  edistämällä talouden toimijoiden välisiä yhteyksiä ja yhteisiä investointeja sekä perustamalla yhteisyrityksiä ja yhteisiä tietoverkkoja etenkin käynnissä olevien ohjelmien puitteissa,

                  c)

                  helpottamalla rahoituksen saamista ja markkinointia, antamalla tietoja ja kannustamalla innovointiin;

                  d)

                  helpottamalla kummankin sopimuspuolen pk-yritysten toimintaa;

                  e)

                  edistämällä yritysten yhteiskunnallista vastuuta ja vastuullisuutta sekä vastuullista yritystoimintaa, myös kestävää kulutusta ja tuotantoa.

            2.   Sopimuspuolet helpottavat kummankin sopimuspuolen yksityisten toimijoiden tällä alalla toteuttamaa yhteistyötä.
      12 Artikla
      Verotus
      Vahvistaakseen ja edistääkseen taloudellista toimintaa ottaen samalla huomioon tarpeen luoda tarkoituksenmukainen sääntelykehys sopimuspuolet tunnustavat avoimuuden, tietojenvaihdon ja oikeudenmukaisen verokilpailun periaatteet verotuksen alalla ja sitoutuvat noudattamaan niitä. Tätä varten sopimuspuolet toimivaltuuksiensa mukaisesti parantavat kansainvälistä yhteistyötä verotuksen alalla, helpottavat lainmukaisten verotulojen keräämistä ja kehittävät toimenpiteitä edellä mainittujen periaatteiden tehokkaan noudattamisen varmistamiseksi.
      13 Artikla
      Tulliasiat
      Sopimuspuolet tekevät tulliasioissa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä. Tätä varten ne etenkin vaihtavat kokemuksia ja selvittävät mahdollisuuksia yksinkertaistaa menettelyjä, lisätä avoimuutta ja kehittää yhteistyötä. Ne pyrkivät myös näkökantojen lähentämiseen ja yhteiseen toimintaan asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla.
      14 Artikla
      Kilpailupolitiikka
      1.   Sopimuspuolet edistävät taloudellisessa toiminnassa rehellistä kilpailua panemalla kilpailua koskevat lakinsa ja asetuksensa kaikilta osin täytäntöön.
      2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä:

                  a)

                  tunnustamalla kilpailulainsäädännön ja kilpailuviranomaisten merkityksen ja pyrkimällä lainsäädännön proaktiiviseen täytäntöönpanoon oikeudenmukaisen kilpailuympäristön luomiseksi;

                  b)

                  vaihtamalla tietoja ja lisäämällä yhteistyötä kilpailuviranomaisten välillä.

            15 Artikla
      Tietoyhteiskunta
      1.   Sopimuspuolet, jotka tunnustavat tieto- ja viestintätekniikoiden olevan keskeisessä asemassa nyky-yhteiskunnassa ja ehdottoman tärkeitä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, sopivat tämän alan politiikkojaan koskevasta näkemystenvaihdosta.
      2.   Tämän alan yhteistyössä keskitytään muun muassa:

                  a)

                  vaihtamaan näkemyksiä tietoyhteiskunnan eri näkökohdista, etenkin sähköistä viestintää koskevasta politiikasta ja sääntelystä, mukaan lukien yleispalvelu, lupien myöntäminen ja yleisvaltuutukset, yksityisyyden ja henkilötietojen suoja sekä sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja tehokkuus;

                  b)

                  tutkimusverkostojen ja -palvelujen yhteenliitettävyyteen ja yhteentoimivuuteen, myös aluetasolla;

                  c)

                  uusien tieto- ja viestintätekniikoiden standardointiin ja levittämiseen;

                  d)

                  tutkimusyhteistyön edistämiseen sopimuspuolten välillä tieto- ja viestintätekniikan alalla;

                  e)

                  tieto- ja viestintätekniikoihin liittyviin turvallisuusnäkökohtiin, joihin kuuluvat verkon turvallisen käytön edistäminen, tietoverkkorikollisuuden torjunta sekä tietotekniikan ja kaikenlaisten sähköisten viestintävälineiden väärinkäytön ehkäiseminen.

            3.   Sopimuspuolet edistävät yritysten välistä yhteistyötä.
      16 Artikla
      Tiede ja teknologia
      Sopimuspuolet edistävät, kehittävät ja helpottavat yhteistyötoimia tieteen ja teknologian aloilla rauhanomaisissa tarkoituksissa Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välisen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti.
      17 Artikla
      Energia
      1.   Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan tärkeyden taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja pyrkivät toimivaltansa rajoissa lisäämään yhteistyötä tällä alalla tarkoituksenaan:

                  a)

                  monipuolistaa energiantuotantoa energiavarmuuden parantamiseksi ja kehittää uusia, kestäviä, innovatiivisia ja uusiutuvia energiamuotoja, joita ovat muun muassa biopolttoaineet ja biomassa, tuuli- ja aurinkoenergia sekä vesivoima;

                  b)

                  tukea politiikkojen kehittämistä, joiden tavoitteena on lisätä uusiutuvan energian kilpailukykyä;

                  c)

                  saavuttaa energian käytössä järkevä taso sekä tarjonnan että kysynnän suhteen edistämällä energiatehokkuutta energian tuotannossa, kuljetuksessa, jakelussa ja loppukäytössä;

                  d)

                  edistää kestävään energiantuotantoon ja energiatehokkuuteen tarkoitetun teknologian siirtoa;

                  e)

                  tehostaa kapasiteetin kehittämistä ja helpottaa investointeja energia-alalla ottaen huomioon avoimuutta, syrjimättömyyttä ja yhteensopivuutta markkinoiden kanssa koskevat periaatteet;

                  f)

                  edistää kilpailua energiamarkkinoilla;

                  g)

                  vaihtaa näkemyksiä maailmanlaajuisten energiamarkkinoiden kehityksestä, muun muassa sen vaikutuksista kehitysmaihin.

            2.   Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät tarvittaessa edistämään seuraavia yhteistyötoimia erityisesti olemassa olevien alueellisten ja kansainvälisten foorumien kautta:

                  a)

                  yhteistyö energiapolitiikan laadinnassa ja energiapolitiikkojen kannalta merkityksellisten tietojen vaihto;

                  b)

                  energiamarkkinoiden, -teollisuuden ja -teknologian tilannetta ja kehityssuuntauksia koskevien tietojen vaihto;

                  c)

                  yhteisten selvitysten ja tutkimusten toteuttaminen;

                  d)

                  kaupan ja investointien lisääminen energia-alalla.

            18 Artikla
      Liikenne
      1.   Sopimuspuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä kaikilla merkityksellisillä liikennepolitiikan osa-alueilla, myös yhdennetyssä liikennepolitiikassa, parantaakseen tavaroiden ja matkustajien liikkuvuutta sekä edistääkseen meri- ja lentoliikenteen turvallisuutta ja turvaa, ympäristönsuojelua ja kuljetusjärjestelmiensä tehokkuutta.
      2.   Sopimuspuolten välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään tällä alalla:

                  a)

                  tietojenvaihtoa sopimuspuolten liikennepolitiikoista ja alan käytännöistä erityisesti kaupunki-, maaseutu-, sisävesi-, lento- ja meriliikenteen osalta, mukaan luettuna logistiikka ja multimodaalikuljetusverkkojen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus sekä teiden, rautateiden, satamien ja lentokenttien hallinnointi;

                  b)

                  vuoropuhelua ja yhteisiä toimia yhteisen edun mukaisilla aloilla lentoliikenteessä, mukaan luettuna yhteisymmärrys tietyistä lentoliikennepalvelujen näkökohdista ja suhteiden kehittämismahdollisuuksien selvittäminen, sekä tekninen ja sääntelyyn liittyvä yhteistyö sellaisilla aloilla kuin lentoturvallisuus, turvatoimet, ympäristö, lentoliikenteen hallinnointi, kilpailuoikeuden soveltaminen ja lentokuljetusalan taloudellinen sääntely tarkoituksin tukea sääntelyn lähentämistä ja liiketoiminnan esteiden poistamista. Sopimuspuolet selvittävät tältä pohjalta mahdollisuuksia kattavampaan yhteistyöhön siviili-ilmailun alalla;

                  c)

                  yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 'kuljetusalalla;

                  d)

                  yhteistyötä kansainvälisillä liikennefoorumeilla;

                  e)

                  turvatoimia, turvallisuutta ja pilaantumisen ehkäisemistä koskevien vaatimusten täytäntöönpanoa erityisesti meri- ja lentoliikenteen aloilla molempia sopimuspuolia sitovien, asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti sekä asianomaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävää kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseen tähtäävää yhteistyötä.

            3.   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä maailmanlaajuisen siviilisatelliittinavigoinnin alalla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä tehdyn maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen mukaisesti.
      19 Artikla
      Meriliikennepolitiikka
      1.   Sopimuspuolet sitoutuvat pyrkimään tavoitteeseen saada aikaan kaupallisin perustein tapahtuvaan reiluun kilpailuun perustuva rajoittamaton pääsy kansainvälisille meriliikennemarkkinoille ja meriliikenteeseen tämän artiklan määräysten mukaisesti.
      2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi sopimuspuolet:

                  a)

                  eivät sisällytä tuleviin, kolmansien maiden kanssa merikuljetuspalveluista tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin lastinjakojärjestelyitä, kuivan ja nestemäisen irtolastin kuljetukset ja linjaliikenne mukaan luettuna, eivätkä ota käyttöön tällaisia lastinjakojärjestelyjä, jos niitä on aiemmissa kahdenvälisissä sopimuksissa;

                  b)

                  pidättäytyvät tämän sopimuksen tultua voimaan toteuttamasta hallinnollisia, teknisiä ja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joiden seurauksena voisi olla niiden omien kansalaisten tai yritysten ja toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten erilainen kohtelu kansainvälisiin merikuljetuksiin liittyvässä palvelujen tarjonnassa;

                  c)

                  sitoutuvat olemaan kohtelematta huonommin toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimiä aluksia kuin omiaan kun on kyseessä pääsy kansainväliselle kaupalle avoinna oleviin satamiin, satamien infrastruktuurin ja oheispalveluiden käyttö sekä näihin toimintoihin liittyvät maksut, tullipalvelut sekä ankkuripaikan ja lastaus- ja purkauspalveluiden tarjoaminen;

                  d)

                  sallivat toisen sopimuspuolen varustamojen pitää kaupallista toimipaikkaa alueellaan harjoittaakseen varustamoasiamiestoimintaa sijoittautumis- ja toimintaedellytyksin, jotka eivät ole huonompia kuin sopimuspuolen omille yrityksille taikka, jos ne ovat paremmat, jonkun kolmannen maan yritysten tytäryhtiöille tai sivuliikkeille myönnetyt edellytykset.

            3.   Tässä artiklassa pääsyllä kansainvälisille meriliikennemarkkinoille tarkoitetaan muun muassa kunkin sopimuspuolen kansainvälisten merikuljetusten tarjoajien oikeutta järjestää ovelta ovelle -kuljetuspalveluja, joihin liittyy merikuljetusosuus, ja oikeutta tätä varten tehdä sopimus suoraan muita kuljetusmuotoja kuin merikuljetuksia tarjoavien paikallisten tarjoajien kanssa toisen sopimuspuolen alueella rajoittamatta kyseisillä muilla kuljetusmuodoilla tapahtuviin tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksiin liittyvien kansalaisuutta koskevien rajoitusten soveltamista.
      4.   Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan Euroopan unionin yrityksiin ja Korean yrityksiin. Määräyksiä sovelletaan myös varustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet Euroopan unionin tai Korean tasavallan alueen ulkopuolelle, mutta joissa määräysvaltaa käyttävät jonkin jäsenvaltion tai Korean tasavallan kansalaiset, jos kyseisten varustamojen alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Korean tasavallassa asianomaisen lainsäädännön mukaisesti.
      5.   Varustamoasiamiestoiminnan aloittamisesta Euroopan unionissa ja Korean tasavallassa sovitaan tarvittaessa erityissopimuksilla.
      6.   Sopimuspuolet käyvät vuoropuhelua meriliikennepolitiikan alalla.
      20 Artikla
      Kuluttajapolitiikka
      Sopimuspuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä kuluttajapolitiikan alalla kuluttajansuojan korkean tason turvaamiseksi. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyössä voidaan mahdollisuuksien mukaan:

                  a)

                  yhdenmukaistaa sopimuspuolten kuluttajalainsäädäntöjä kaupan esteiden välttämiseksi samalla varmistaen kuluttajansuojan korkea taso;

                  b)

                  edistää tietojenvaihtoa kuluttajajärjestelmistä ja kuluttajalainsäädännöstä, kulutustavaroiden turvallisuudesta, kuluttajalainsäädännön täytäntöönpanosta, kuluttajien valistamisesta ja vaikutusmahdollisuuksista sekä kuluttajien oikeussuojasta;

                  c)

                  edistää riippumattomien kuluttajajärjestöjen samoin kuin kuluttajien edustajien välisten yhteyksien kehittämistä.

            V   OSASTO

         YHTEISTYÖ KESTÄVÄN KEHITYKSEN ALALLA

      21 Artikla
      Terveys
      1.   Sopimuspuolet sopivat edistävänsä keskinäistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa terveyden alalla ja rajatylittävien terveysongelmien tehokasta hallintaa.
      2.   Sopimuspuolet pyrkivät edistämään tietojenvaihtoa ja keskinäistä yhteistyötä muun muassa seuraavasti:

                  a)

                  tietojenvaihto tartuntatautien, kuten influenssapandemioiden, seurannasta, ennakkovaroituksista ja vastatoimenpiteistä;

                  b)

                  tietojenvaihto terveydenhuoltostrategioista ja kansanterveyssuunnitelmista;

                  c)

                  tietojenvaihto terveydenedistämispolitiikoista, kuten tupakoinninvastaisista kampanjoista, lihavuuden ehkäisystä ja taudintorjunnasta;

                  d)

                  tietojenvaihto mahdollisuuksien mukaan lääkkeiden turvallisuutta ja hyväksymistä koskevista asioista;

                  e)

                  tietojenvaihto mahdollisuuksien mukaan ja yhteinen tutkimustyö elintarviketurvallisuuden alalla käsittäen muun muassa elintarvikkeita koskevat lait ja asetukset, varoitukset jne.;

                  f)

                  yhteistyö tutkimuksen ja kehityksen alalla muun muassa kehittyneisiin hoitomuotoihin ja innovatiivisiin harvinaislääkkeisiin liittyvissä asioissa;

                  g)

                  sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvä tietojenvaihto ja yhteistyö.

            3.   Sopimuspuolet pyrkivät edistämään sellaisten kansainvälisten terveysalan sopimusten täytäntöönpanoa kuin kansainvälinen terveyssäännöstö ja tupakoinnin torjuntaa koskeva puitesopimus.
      22 Artikla
      Työllisyys- ja sosiaaliasiat
      1.   Sopimuspuolet sopivat lisäävänsä yhteistyötä työllisyys- ja sosiaaliasioissa, myös globalisaation ja väestörakenteen muutoksen yhteydessä. Ne pyrkivät edistämään yhteistyötä sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa työllisyys- ja työvoimakysymyksissä. Yhteistyöaloja voivat olla alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sosiaalinen integroituminen, sosiaaliturvajärjestelmät, osaamisen elinikäinen kehittäminen, työterveys ja työsuojelu, sukupuolten tasa-arvo ja ihmisarvoinen työ.
      2.   Sopimuspuolet vahvistavat, että on tarpeen tukea globalisaatioprosessia, joka hyödyttää kaikkia, ja edistää täyttä ja tuottavaa työllisyyttä sekä ihmisarvoista työtä olennaisena osana kestävää kehitystä ja köyhyyden vähentämistä.
      3.   Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa kunnioittaa, edistää ja noudattaa kansainvälisesti tunnustettuja työ- ja sosiaalinormeja, jotka on vahvistettu erityisesti työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILOn julistuksessa.
      4.   Yhteistyömuotoihin voivat sisältyä muun muassa erityisohjelmat ja -hankkeet yhteisen sopimuksen mukaisesti sekä vuoropuhelu, kahden- tai monenvälinen yhteistyö ja aloitteet yhteisen edun mukaisissa asioissa.
      23 Artikla
      Ympäristö ja luonnonvarat
      1.   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että luonnonvaroja ja biologista monimuotoisuutta on suojeltava ja hallinnoitava kestävällä tavalla, sillä ne ovat nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien kehityksen perusta.
      2.   Sopimuspuolet pyrkivät jatkamaan ja vahvistamaan yhteistyötään ympäristönsuojelun alalla, myös alueellisella tasolla, erityisesti seuraavilla osa-alueilla:

                  a)

                  ilmastonmuutos ja energiatehokkuus;

                  b)

                  ympäristötietoisuus;

                  c)

                  osallistuminen monenvälisiin ympäristösopimuksiin, joita ovat muun muassa biologista monimuotoisuutta ja bioturvallisuutta koskevat sopimukset ja villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus, ja niiden täytäntöönpano;

                  d)

                  ympäristöteknologioiden, -tuotteiden ja -palvelujen edistäminen, mukaan luettuina ympäristöasioiden hallintajärjestelmät ja ympäristömerkinnät;

                  e)

                  vaarallisten aineiden sekä vaarallisten jätteiden ja muunlaisten jätteiden rajat ylittävän laittoman kuljetuksen estäminen;

                  f)

                  rannikko- ja meriympäristön suojelu sekä saastumisen ja pilaantumisen valvonta;

                  g)

                  paikallistason osallistuminen ympäristönsuojeluun keskeisenä osana kestävää kehitystä;

                  h)

                  maaperä ja maankäytön suunnittelu;

                  i)

                  tietojen, asiantuntemuksen ja käytäntöjen vaihto.

            3.   Sopimuspuolet ottavat asiaankuuluvalla tavalla huomioon kestävän kehityksen huippukokouksen tulokset ja asiaankuuluvien monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon.
      24 Artikla
      Ilmastonmuutos
      1.   Sopimuspuolet tunnustavat ilmastonmuutoksesta kaikille aiheutuvan maailmanlaajuisen uhan ja tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin päästöjen leikkaamiseksi, jotta kasvihuonekaasujen pitoisuudet ilmakehässä vakiinnutetaan tasolle, jolla vältetään ihmisen toiminnasta aiheutuvat vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään. Sopimuspuolet lisäävät yhteistyötään tällä alalla toimivaltansa rajoissa ja rajoittamatta keskustelua ilmastonmuutoksesta muilla foorumeilla, kuten ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) yhteydessä. Tällaisella yhteistyöllä pyritään:

                  a)

                  torjumaan ilmastonmuutosta yleistavoitteena siirtyä nopeasti vähähiilisiin yhteiskuntiin toteuttamalla kansallisella tasolla tarkoituksenmukaisia hillitsemis- ja sopeuttamistoimia;

                  b)

                  edistämään resurssien tehokasta käyttöä muun muassa rohkaisemalla parhaiden saatavilla olevien ja taloudellisesti kannattavien vähähiilisten tekniikoiden laajaa käyttöä ja hillitsemis- ja sopeuttamistoimiin liittyvien normien noudattamista;

                  c)

                  vaihtamaan asiantuntemusta ja tietoja kauppajärjestelmien hyödyistä ja rakenteista;

                  d)

                  lisäämään julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusvälineitä, mukaan luettuina markkinamekanismit ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joilla voitaisiin tehokkaasti tukea toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi;

                  e)

                  tekemään yhteistyötä vähähiilisen teknologian tutkimuksen, kehittämisen, levittämisen, käyttöönoton ja siirron alalla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi talouskasvua vaarantamatta;

                  f)

                  vaihtamaan tarvittaessa kokemuksia ja asiantuntemusta kasvihuonekaasujen vaikutusten seurannassa ja tutkimuksessa sekä hillitsemiseen ja sopeutumiseen tähtäävien ohjelmien laadinnassa;

                  g)

                  tukemaan tarvittaessa kehitysmaiden hillitsemis- ja sopeuttamistoimia muun muassa Kioton pöytäkirjan joustomekanismein.

            2.   Tätä varten sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä vuoropuhelua ja yhteistyötä poliittisella ja teknisellä tasolla.
      25 Artikla
      Maatalous, maaseudun kehittäminen ja metsätalous
      Sopimuspuolet sopivat edistävänsä maatalouteen, maaseudun kehittämiseen ja metsätalouteen liittyvää yhteistyötä. Sopimuspuolet vaihtavat tietoja ja kehittävät yhteistyötä erityisesti seuraavilla aloilla:

                  a)

                  maa- ja metsätalouspolitiikka sekä maa- ja metsätalouden yleiset kansainväliset näkymät;

                  b)

                  maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti ja suoja;

                  c)

                  luonnonmukainen tuotanto;

                  d)

                  maa- ja metsätalousalan tutkimus;

                  e)

                  maaseudun kehittämispolitiikka ja erityisesti maatalouden alojen monipuolistaminen ja uudelleenjärjestely;

                  f)

                  kestävä maa- ja metsätalous sekä ympäristövaatimusten sisällyttäminen maatalouspolitiikkaan;

                  g)

                  maatalouden, metsätalouden ja ympäristön sekä maaseudun kehittämispolitiikan väliset yhteydet;

                  h)

                  elintarvikkeina käytettävien maataloustuotteiden myynninedistämistoimet;

                  i)

                  kestävä metsänhoito metsien häviämisen estämiseksi ja uusien metsäalojen luomiseksi, mukaan luettuna niiden kehitysmaiden etujen huomioon ottaminen, joista puutavara on peräisin.

            26 Artikla
      Meret ja kalastus
      Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä meriä ja kalastusta koskevissa asioissa sekä kahdenvälisellä että monenvälisellä tasolla erityisesti merten ja kalastuksen kestävän ja vastuullisen kehityksen ja hallinnoinnin tukemiseksi. Yhteistyöaloihin voi kuulua:

                  a)

                  tietojenvaihto;

                  b)

                  tuki kestävälle ja vastuulliselle pitkän aikavälin meri- ja kalastuspolitiikalle, mukaan luettuna rannikon ja meren luonnonvarojen suojelu ja hoito;

                  c)

                  toimien tukeminen laittomien, ilmoittamattomien ja sääntelemättömien kalastuskäytäntöjen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.

            27 Artikla
      Kehitysapu
      1.   Sopimuspuolet sopivat vaihtavansa tietoja kehitysapupolitiikoistaan tarkoituksenaan aloittaa säännöllinen vuoropuhelu näiden politiikkojen tavoitteista ja sopimuspuolten kolmansissa maissa toteuttamista kehitysapuohjelmista. Sopimuspuolet tutkivat, missä määrin laajempi yhteistyö on mahdollista kyseisten ohjelmien täytäntöönpanoon sovellettavien sopimuspuolten lainsäädäntöjen ja edellytysten mukaisesti.
      2.   Sopimuspuolet vahvistavat sitoutumisensa kehitysavun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annettuun Pariisin julistukseen ja sopivat lujittavansa yhteistyötä kehityksen edistämiseksi.
      VI   OSASTO

         YHTEISTYÖ KOULUTUKSEN JA KULTTUURIN ALOILLA

      28 Artikla
      Kulttuuriin, tiedotukseen, viestintään, audiovisuaaliseen alaan ja tiedotusvälineisiin liittyvä yhteistyö
      1.   Sopimuspuolet sopivat edistävänsä yhteistyötä keskinäisen ymmärtämyksen ja kulttuuriensa tuntemuksen lisäämiseksi.
      2.   Sopimuspuolet pyrkivät toteuttamaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä kulttuurivaihdon edistämiseksi ja käynnistämään yhteisiä aloitteita tällä alalla.
      3.   Sopimuspuolet sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla, esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestössä (Unesco) jaASEM:ssa, yhteisiin tavoitteisiin pyrkimiseksi ja kulttuurin monimuotoisuuden edistämiseksi noudattaen Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä.
      4.   Sopimuspuolet harkitsevat keinoja vaihdon, yhteistyön ja vuoropuhelun edistämiseksi asiaankuuluvien instituutioiden välillä audiovisuaali- ja tiedotusvälineiden alalla.
      29 Artikla
      Koulutus
      1.   Sopimuspuolet tunnustavat koulutuksen keskeisen merkityksen maailmanlaajuiseen tietopohjaiseen talouteen osallistumaan kykenevien henkilöresurssien kehittymiselle sekä sen, että yhteistyö koulutuksen alalla on niiden yhteinen etu.
      2.   Sopimuspuolet sitoutuvat yhteisten etujensa ja kukin koulutuspolitiikkansa tavoitteiden mukaisesti tukemaan yhteisesti sopivia yhteistyötoimia koulutuksen ja nuorison aloilla painottaen erityisesti korkeakoulutusta. Yhteistyömuotoja voivat olla erityisesti:

                  a)

                  yhteistyöhankkeiden tukeminen Euroopan unionin ja Korean tasavallan koulutuslaitosten välillä tavoitteena edistää opetussuunnitelmien kehittämistä, yhteisiä opinto-ohjelmia ja opiskelijoiden liikkuvuutta;

                  b)

                  vuoropuhelu, tutkimukset ja tietojen ja asiantuntemuksen vaihto koulutuspolitiikan alalla;

                  c)

                  opiskelijoiden, korkeakoulujen opetus- ja hallintohenkilöstön sekä nuorisotyöntekijöiden vaihdon edistäminen muun muassa Erasmus Mundus -ohjelman kautta;

                  d)

                  yhteistyö yhteisen edun mukaisilla koulutuksen osa-alueilla.

            VII   OSASTO

         YHTEISTYÖ OIKEUDEN, VAPAUDEN JA TURVALLISUUDEN ALALLA

      30 Artikla
      Oikeusvaltioperiaate
      Yhteistyössään oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla sopimuspuolet pyrkivät erityisesti edistämään oikeusvaltioperiaatetta, johon kuuluvat oikeuslaitoksen riippumattomuus, oikeuden saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
      31 Artikla
      Oikeudellinen yhteistyö
      1.   Sopimuspuolet sopivat kehittävänsä siviili- ja kauppaoikeuden alan yhteistyötä erityisesti siviilioikeudellista yhteistyötä koskevien monenvälisten yleissopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon osalta, mukaan luettuna kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin yleissopimukset kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön ja kansainvälisten oikeudenkäyntien alalla sekä lastensuojelun alalla.
      2.   Sopimuspuolet sopivat helpottavansa ja edistävänsä välimiesratkaisuja siviili- ja kauppaoikeuden alan riita-asioissa sovellettavien kansainvälisten välineiden mukaisesti aina kun se on mahdollista.
      3.   Rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön osalta sopimuspuolet pyrkivät kehittämään keskinäiseen oikeusapuun ja luovuttamiseen liittyviä järjestelyjä. Tähän kuuluu tarvittaessa liittyminen Yhdistyneiden kansakuntien asiaa koskeviin kansainvälisiin välineisiin, mukaan lukien tämän sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettu Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö, ja niiden täytäntöönpano.
      32 Artikla
      Henkilötietojen suoja
      1.   Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä parantaakseen henkilötietojen suojaa sellaisten korkeimpien kansainvälisten normien tasoiseksi, jotka sisältyvät tietokoneistettujen henkilötiedostojen sääntelyä koskeviin Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivoihin (YK:n yleiskokouksen 14 päivänä joulukuuta 1990 antama päätöslauselma 45/95).
      2.   Henkilötietojen suojan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa tietojen ja asiantuntemuksen vaihto.
      33 Artikla
      Muuttoliike
      1.   Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä ja lisäävänsä yhteistyötä laittoman muuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan aloilla sekä muuttokysymysten sisällyttämisessä maahanmuuttajien lähtöalueiden sosiaalis-taloudellisiin kehitysstrategioihin.
      2.   Sopimuspuolet sopivat ottavansa laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi tehtävän yhteistyön puitteissa takaisin toisen sopimuspuolen alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa. Sopimuspuolet antavat kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyystodistukset tätä varten. Kun henkilön kansalaisuudesta on epäselvyyttä, sopimuspuolet sopivat niiden kansalaisiksi väitettyjen henkilöiden tunnistamisesta.
      3.   Sopimuspuolet pyrkivät tekemään tarvittaessa sopimuksen, jolla säännellään niiden kansalaisten takaisinottoa koskevia erityisiä velvollisuuksia. Tässä yhteydessä käsitellään myös muiden maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä koskevia ehtoja.
      34 Artikla
      Laittomien huumausaineiden torjunta
      1.   Sopimuspuolet pyrkivät lakiensa ja asetustensa mukaisesti vähentämään laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää sekä niiden vaikutuksia huumausaineiden käyttäjiin ja koko yhteiskuntaan ja estämään tehokkaammin huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutuminen. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden tähän tavoitteeseen tähtäävässä yhteistyössä sovelletaan kattavaa ja tasapainoista lähestymistapaa sekä laillista markkinoiden sääntelyä, tehokkaita toimia ja koordinointia toimivaltaisten viranomaisten välillä, mukaan luettuina terveys-, koulutus-, sosiaali-, lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset.
      2.   Sopimuspuolet sopivat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista yhteistyötavoista. Toimien perustana ovat yhteisesti sovitut periaatteet, jotka ovat alan kansainvälisten yleissopimusten ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen huumausaineita käsitelleen 20. erityisistunnon kesäkuussa 1998 antamien poliittisen julistuksen ja huumausaineiden kysynnän vähentämisen suuntaa-antavia periaatteita koskevan erityisen julistuksen mukaiset.
      35 Artikla
      Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta
      Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja toimivansa järjestäytyneen rikollisuuden, talousrikollisuuden, korruption, väärentämisen ja laittoman liiketoiminnan torjumiseksi täyttämällä kaikilta osin voimassa olevat keskinäiset kansainväliset velvoitteensa tällä alalla myös mitä tulee yhteistyöhön korruption avulla saadun omaisuuden tai saatujen varojen takaisinsaamiseksi. Sopimuspuolet edistävät kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen sekä korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa.
      36 Artikla
      Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta
      1.   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tarvitaan toimintaa ja yhteistyötä, jolla estetään niiden rahoitusjärjestelmien käyttö kaikenlaisesta rikollisesta toiminnasta kuten huumausaineiden kaupasta ja korruptiosta saatavaan tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen. Tällainen yhteistyö kattaa myös rikoksista saatavaan tuottoon perustuvan omaisuuden ja perustuvien varojen takaisinsaamisen.
      2.   Sopimuspuolet voivat vaihtaa asiaan liittyviä tietoja lainsäädäntönsä mukaisesti ja soveltaa alalla toimivien asiaankuuluvien kansainvälisten elinten, kuten rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF), hyväksymiä normeja vastaavia asianmukaisia normeja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi.
      37 Artikla
      Tietoverkkorikollisuuden torjunta
      1.   Sopimuspuolet lujittavat yhteistyötä korkeateknologiaan liittyvien rikosten, tietoverkkorikosten ja sähköisten rikosten sekä terrorististen sisältöjen internetissä levittämisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi vaihtamalla tietoja ja käytännön kokemuksia kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja velvollisuuksiensa rajoissa.
      2.   Sopimuspuolet vaihtavat tietoja tietoverkkorikoksiin erikoistuneiden tutkijoiden koulutuksesta, tietoverkkorikollisuuden tutkinnasta sekä digitaalisesta forensisesta tieteestä.
      38 Artikla
      Lainvalvontayhteistyö
      Sopimuspuolet sopivat lainvalvontaviranomaisten, -virastojen ja -yksiköiden välisestä yhteistyöstä sekä osallistumisesta molempia sopimuspuolia koskettavien kansainvälisten rikosuhkien torjuntaan. Lainvalvontaviranomaisten, -virastojen ja -yksiköiden yhteistyöhön voi sisältyä keskinäisen tutkinta-avun antaminen, tietojen jakaminen tutkintatekniikoista, yhteisen koulutuksen järjestäminen lainvalvontahenkilöstölle sekä muuntyyppinen yhteistoiminta ja apu, josta sopimuspuolet sopivat keskenään.
      VIII   OSASTO

         YHTEISTYÖ MUILLA ALOILLA

      39 Artikla
      Matkailu
      Sopimuspuolet sitoutuvat aikaansaamaan yhteistyön matkailun alalla lisätäkseen keskinäistä ymmärtämystä ja edistääkseen matkailun tasapainoista ja kestävää kehitystä.
      Yhteistyömuotoja voivat olla erityisesti:

                  a)

                  tietojenvaihto yhteisen edun mukaisista matkailuun liittyvistä asioista;

                  b)

                  matkailutapahtumien järjestäminen;

                  c)

                  matkailuvaihto;

                  d)

                  kulttuuriperinnön suojeluun ja hallinnointiin liittyvä yhteistyö;

                  e)

                  matkailun hallinnointiin liittyvä yhteistyö.

            40 Artikla
      Kansalaisyhteiskunta
      Sopimuspuolet tunnustavat järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolin tämän sopimuksen mukaisessa vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessissa ja sen mahdollisen osallistumisen tähän prosessiin ja sopivat edistävänsä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää todellista vuoropuhelua ja sen tosiasiallista osallistumista.
      41 Artikla
      Julkishallinto
      Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia ja parhaita käytäntöjä julkishallinnon nykyaikaistamisesta aikaisempien toimien pohjalta muun muassa seuraavilla aloilla:

                  a)

                  organisatorisen tehokkuuden parantaminen;

                  b)

                  hallintoelinten palvelutarjonnan tehostaminen;

                  c)

                  julkisten resurssien avoimen hallinnoinnin ja vastuullisuuden varmistaminen;

                  d)

                  lainsäädäntökehyksen ja institutionaalisen kehyksen parantaminen;

                  e)

                  politiikan suunnittelu ja täytäntöönpano.

            42 Artikla
      Tilastot
      1.   Sopimuspuolet kehittävät ja lujittavat yhteistyötään tilastoihin liittyvissä kysymyksissä ja edistävät näin pitkän aikavälin tavoitetta tuottaa oikea-aikaisesti kansainvälisesti vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja. Kestävien, tehokkaiden ja ammatillisesti riippumattomien tilastointijärjestelmien odotetaan tuottavan sopimuspuolten kansalaisten, yritysten ja päättäjien tarvitsemia tietoja, jotta nämä pystyvät tekemään tosiasioihin perustuvia päätöksiä. Sopimuspuolet muun muassa vaihtavat tietoja ja asiantuntemusta ja kehittävät yhteistyötä aiemmin saatujen kokemusten pohjalta.
      Yhteistyöllä pyritään:

                  a)

                  molempien sopimuspuolten tilastointijärjestelmien asteittaiseen yhdenmukaistamiseen;

                  b)

                  sopimuspuolten välisen tietojenvaihdon tarkentamiseen asiaankuuluvien kansainvälisten metodiikkojen soveltaminen huomioon ottaen;

                  c)

                  tilastotyöntekijöiden ammatillisten valmiuksien parantamiseen, jotta he voivat soveltaa asiaankuuluvia tilastostandardeja;

                  d)

                  edistämään kokemusten vaihtoa sopimuspuolten välillä tilastollisen osaamisen kehittämisestä.

            2.   Yhteistyömuotoihin voi sisältyä muun muassa erityisohjelmia ja -hankkeita yhteisen sopimuksen mukaisesti sekä kahden- tai monenvälinen vuoropuhelu, yhteistyö ja aloitteet yhteisen edun mukaisissa asioissa.
      IX   OSASTO

         INSTITUTIONAALINEN KEHYS

      43 Artikla
      Muut sopimukset
      1.   Kumotaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen kauppaa ja yhteistyötä koskeva puitesopimus, joka allekirjoitettiin Luxemburgissa 28 päivänä lokakuuta 1996 ja joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001.
      2.   Tällä sopimuksella päivitetään ja korvataan edellä mainittu sopimus. Viittauksia edellä mainittuun sopimukseen kaikissa muissa sopimuspuolten välisissä sopimuksissa pidetään viittauksina tähän sopimukseen.
      3.   Sopimuspuolet voivat täydentää tätä sopimusta tekemällä erityissopimuksia millä tahansa tämän sopimuksen kattamalla yhteistyön alalla. Tällaiset erityissopimukset ovat erottamaton osa tällä sopimuksella säänneltyjä yleisiä kahdenvälisiä suhteita, ja ne muodostavat osan yhteisestä institutionaalisesta kehyksestä.
      4.   Samoin voimassa olevia sopimuksia, jotka koskevat tämän sopimuksen alaan kuuluvia tiettyjä yhteistyön aloja, pidetään osana tällä sopimuksella säänneltyjä yleisiä kahdenvälisiä suhteita ja osana yhteistä institutionaalista kehystä.
      44 Artikla
      Sekakomitea
      1.   Sopimuspuolet perustavat tämän sopimuksen mukaisesti sekakomitean, joka koostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan komission edustajista sekä Korean tasavallan edustajista.
      2.   Sekakomiteassa käydään neuvotteluja tämän sopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi, sopimuksen yleisten tavoitteiden edistämiseksi, yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseksi suhteissa ja sopimuspuolten välisten muiden sopimusten moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
      3.   Sekakomitean tehtävänä on:

                  a)

                  varmistaa tämän sopimuksen moitteeton toiminta;

                  b)

                  seurata sopimuspuolten välisten laaja-alaisten suhteiden kehittymistä;

                  c)

                  pyytää tarvittaessa tietoja muiden yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvien sopimusten nojalla perustetuilta komiteoilta tai muilta elimiltä ja tarkastella niiden toimittamia kertomuksia;

                  d)

                  vaihtaa näkemyksiä ja tehdä ehdotuksia yhteisen edun mukaisista asioista, tulevat toimet ja niiden toteuttamiseen käytettävissä olevat resurssit mukaan luettuina;

                  e)

                  vahvistaa painopisteet tämän sopimuksen tavoitteisiin nähden;

                  f)

                  etsiä asianmukaisia menetelmiä estääkseen ongelmien syntymisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla;

                  g)

                  ratkaista tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet konsensusperiaatetta noudattaen 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

                  h)

                  tutkia kaikki jonkin sopimuspuolen esittämät tiedot velvoitteiden täyttämättä jättämisestä ja käydä toisen sopimuspuolen kanssa neuvotteluja molempien sopimuspuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytämiseksi 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

            4.   Sekakomitea kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa vuorotellen Brysselissä ja Soulissa. Komitean erityiskokouksia järjestetään jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli. Komitea kokoontuu normaalisti ylempien virkamiesten tasolla.
      45 Artikla
      Täytäntöönpanoa koskevat säännöt
      1.   Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tämän sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi tarvittavat yleiset ja erityiset toimenpiteet ja varmistavat, että ne toimivat tässä sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
      2.   Täytäntöönpano perustuu konsensusperiaatteeseen ja vuoropuheluun. Jos tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta on kuitenkin eriäviä näkemyksiä, jompikumpi sopimuspuoli toimittaa asian sekakomitean käsiteltäväksi.
      3.   Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on jättänyt täyttämättä tämän sopimuksen mukaiset velvoitteensa, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Erityisen kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta sopimuspuolen on tätä ennen esitettävä kaikki tarvittavat tiedot sekakomitealle, jotta se voi tutkia tilanteen perusteellisesti. Sopimuspuolten on neuvoteltava sekakomiteassa, ja jos molemmat sopimuspuolet pääsevät siitä sopimukseen, sekakomitean nimeämä välittäjä voi helpottaa näitä neuvotteluja.
      4.   Jos kyseessä on erityisen kiireellinen tapaus, toimenpiteestä on ilmoitettava välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Neuvotteluja käydään enintään kahdenkymmenen (20) päivän ajan toisen sopimuspuolen pyynnöstä. Toimenpidettä sovelletaan tämän ajanjakson jälkeen. Tässä tapauksessa toinen sopimuspuoli voi pyytää välimiesmenettelyä 46 artiklan mukaisesti toimenpiteeseen liittyvän näkökohdan tai toimenpiteen perusteen tarkastelemiseksi.
      46 Artikla
      Välimiesmenettely
      1.   Välityslautakuntaan kuuluu kolme (3) välimiestä. Kumpikin sopimuspuoli nimittää yhden välimiehen ja sekakomitea nimittää tarvittaessa kolmannen välimiehen neljäntoista (14) päivän kuluessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä välimiesmenettelyä varten. Sopimuspuoli ilmoittaa välittömästi kirjallisesti diplomaattiteitse toiselle sopimuspuolelle välimiehen nimittämisestä. Välimiehet tekevät päätöksensä äänten enemmistöllä. Välimiehet yrittävät päästä päätökseen mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään kolmen (3) kuukauden kuluttua välimiesten nimittämispäivästä. Sekakomitea sopii yksityiskohtaisista menettelyistä, jotta välimiesmenettely saadaan käytyä nopeasti.
      2.   Kummankin riidan osapuolen on toteutettava välimiesten päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet. Välimiesten on pyydettäessä annettava suosituksia päätöksensä täytäntöönpanosta siten, että tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien ja velvoitteiden välinen tasapaino saadaan palautettua.
      X   OSASTO

         LOPPUMÄÄRÄYKSET

      47 Artikla
      Määritelmä
      Tässä sopimuksessa ’sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita, kutakin toimivaltansa mukaisesti, sekä Korean tasavaltaa.
      48 Artikla
      Kansallinen turvallisuus ja tietojen luovuttaminen
      Minkään tässä sopimuksessa ei katsota edellyttävän sopimuspuolen antavan tietoja, joiden luovuttamisen se katsoo olevan keskeisten turvallisuusetujensa vastaista.
      49 Artikla
      Voimaantulo, kesto ja voimassaolon päättyminen
      1.   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä tarkoitusta varten tarvittavien oikeudellisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.
      2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen voimaantuloon asti. Väliaikainen soveltaminen alkaa sitä päivää seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
      3.   Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti aikomuksestaan irtisanoa tämä sopimus. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua tästä ilmoituksesta.
      50 Artikla
      Ilmoitukset
      Sopimuksen 49 artiklan mukaiset ilmoitukset tehdään Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja vastaavasti Korean tasavallan ulkoasiain- ja kauppaministeriölle.
      51 Artikla
      Julistukset ja liitteet
      Tämän sopimuksen julistukset ja liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
      52 Artikla
      Alueellinen soveltaminen
      Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Korean tasavallan alueeseen.
      53 Artikla
      Todistusvoimaiset tekstit
      Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja korean kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

         Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.
         Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.
         V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset
         Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.
         Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.
         Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.
         Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.
         Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.
         Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.
         Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.
         Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.
         Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.
         Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.
         Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.
         Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.
         V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.
         V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.
         Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
         Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.

            Voor het Koninkrijk België
            Pour le Royaume de Belgique
            Für das Königreich Belgien

            Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
            Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
            Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

            За Република България

            Za Českou republiku

            På Kongeriget Danmarks vegne

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Thar cheann Na hÉireann
            For Ireland

            Για την Ελληνική Δημοκρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Per la Repubblica italiana

            Για την Κυπριακή Δημοκρατία

            Latvijas Republikas vārdā

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grand-Duché de Luxembourg

            A Magyar Köztársaság részéről

            Għal Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Pentru România

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta
            För Republiken Finland

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

         YHTEINEN TULKITSEVA JULISTUS 45 JA 46 ARTIKLASTA
         Sopimuspuolet ovat demokratioita. Ne haluavat tehdä yhteistyötä edistääkseen yhteisiä arvojaan maailmassa. Tämä sopimus on osoitus niiden yhteisestä sitoutumisesta edistää demokratiaa, ihmisoikeuksia, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja terrorismin vastaista toimintaa kaikkialla maailmassa. Tämän sopimuksen täytäntöönpano sopimuspuolten välillä, joilla on yhteiset arvot, perustuu näin ollen vuoropuhelulle, keskinäiselle kunnioitukselle, tasavertaiselle kumppanuudelle, monenvälisyydelle, konsensusperiaatteelle ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamiselle.
         Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen oikean tulkinnan ja käytännön soveltamisen varmistamiseksi 45 artiklan 3 kohdan ilmauksella ’tarvittavat toimenpiteet’ tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka ovat oikeasuhteisia tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämiseen nähden. Toimenpiteitä voidaan toteuttaa tämän sopimuksen tai yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvan erityissopimuksen suhteen. Ensisijaisesti on valittava sopimusten toimintaa vähiten haittaavia toimenpiteitä ja harkittava kotimaisia oikeussuojakeinoja, jos niitä on saatavilla.
         Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen oikean tulkinnan ja käytännön soveltamisen varmistamiseksi 45 artiklan 4 kohdan ilmauksella ’erityisen kiireelliset tapaukset’ tarkoitetaan jonkin sopimuspuolen suorittamaa sopimuksen olennaista rikkomista. Olennainen rikkominen on joko tämän sopimuksen hylkääminen kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen vastaisesti tai sopimuksen olennaisen osan erityisen vakava ja huomattava rikkominen. Sopimuspuolet arvioivat 4 artiklan 2 kohdan mahdollista olennaista rikkomista ottaen huomioon asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen virallisen kannan, jos sellainen on saatavissa.
         Sopimuksen 46 artiklan osalta, mikäli toimenpiteitä on toteutettu jonkin yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvan erityissopimuksen suhteen, erityissopimukseen mahdollisesti sisältyviä asiaankuuluvia riidanratkaisumenettelyjä sovelletaan välimieslautakunnan päätöksen täytäntöönpanomenettelyyn tapauksissa, joissa välimiehet päättävät, ettei toimenpide ollut perusteltu tai oikeasuhteinen.

         EUROOPAN UNIONIN YKSIPUOLINEN JULISTUS 12 ARTIKLASTA
         Jäsenvaltioiden täysivaltaiset edustajat ja Korean tasavallan täysivaltainen edustaja ottavat huomioon seuraavan yksipuolisen julistuksen:
         Euroopan unioni ilmoittaa, että 12 artikla sitoo jäsenvaltioita vain siltä osin kuin ne ovat Euroopan unionin tasolla hyväksyneet kyseiset hyvää hallintotapaa koskevat periaatteet verotuksen alalla.


title: Komission päätös, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2012 , monialaisen ja riippumattoman asiantuntijapaneelin perustamisesta antamaan neuvoja tehokkaista terveysinvestoinneista

text:
               6.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 198/7

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 5 päivänä heinäkuuta 2012,
   monialaisen ja riippumattoman asiantuntijapaneelin perustamisesta antamaan neuvoja tehokkaista terveysinvestoinneista
   2012/C 198/06
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot sovittavat yhteydessä komission kanssa keskenään yhteen politiikkansa ja toimintaohjelmansa 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla. Komissio voi kiinteässä yhteydessä jäsenvaltioihin tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi, erityisesti aloitteita, joilla on tarkoitus vahvistaa suuntaviivoja ja indikaattoreita, järjestää parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä valmistella tarvittavat tekijät säännöllistä seurantaa ja arviointia varten.

               (2)

               Neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista hyväksyttiin kesäkuussa 2006 (1), ja niissä todetaan, että vaikka terveysjärjestelmien standardointi ei olekaan aiheellista EU:n tasolla, tehdään Euroopan tasolla valtavan arvokasta terveydenhuoltoon liittyvää työtä. Sen vuoksi jäsenvaltiot ovat sitoutuneet työskentelemään yhdessä kokemusten ja tiedon vaihtamiseksi hyvistä käytännöistä.

               (3)

               Toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013), jäljempänä ’terveysohjelma’, 23 päivänä lokakuuta 2007 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1350/2007/EY (2) toistetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan mukaisesti, että terveyspalvelut ovat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, mutta korostetaan, että yhteisön tason yhteistyöstä voi olla hyötyä sekä potilaille että terveysjärjestelmille. Mainitun päätöksen 2 artiklan mukaisesti, luettuna yhdessä sen liitteen 3.2.2 ja 3.2.3 kohdan kanssa, yksi terveysohjelman tavoitteista on tuottaa ja jakaa terveyttä koskevaa tietoa ja osaamista tarjoamalla analyyseja ja teknistä apua, joilla tuetaan päätöksentekijöitä laadittaessa ja toimeenpantaessa lainsäädäntöä, joka liittyy ohjelman soveltamisalaan.

               (4)

               Terveydenhuoltojärjestelmistä 6 päivänä kesäkuuta 2011 otsikolla ”Kohti nykyaikaisia, tarpeita vastaavia ja kestäviä terveydenhuoltojärjestelmiä” annetuissa neuvoston päätelmissä (3) kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan pohdintaprosessi, jonka tavoitteena on määrittää tehokkaita tapoja investoida terveyteen, ja komissiota kehotetaan tukemaan pohdintaprosessia helpottamalla mahdollisuutta saada riippumatonta monialaista asiantuntijaneuvontaa.

               (5)

               Neuvoston korkean tason kansanterveystyöryhmä on perustanut yhteistyöfoorumin, jonka aiheena ovat tehokkaat keinot terveyttä edistävien investointien tekemiseksi, ja tukenut eri aiheita käsittelevien työryhmien perustamista; näitä ovat muiden muassa seuraavat: terveyskysymysten ottaminen paremmin huomioon Eurooppa 2020 -ohjelmassa ja talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, lopullisten menestystekijöiden määrittely rakennerahastovarojen tehokkaassa käytössä terveyttä edistäviin investointeihin, lääkkeiden kustannustehokas käyttö, nykyistä paremmin integroidut hoitomallit ja parempi sairaalahallinto sekä terveyttä edistävien investointien mittaus ja seuranta.

               (6)

               Komissio osallistuu kaikkiin näihin alaryhmiin voidakseen tukea terveydenhuoltojärjestelmiä koskevaa jäsenvaltioiden yhteistyötä ja voidakseen edistää tällaista yhteistyötä tarjoamalla tietoa ja osaamista.

               (7)

               Luotettavat ja oikea-aikaiset tieteelliset neuvot ovat olennainen edellytys, jotta komissio voi tarjota terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä koskevia tietoja ja osaamista. Neuvojen on perustuttava huippuosaamisen, riippumattomuuden, monialaisen lähestymistavan ja avoimuuden periaatteille.

               (8)

               Tässä yhteydessä on asianmukaista perustaa asiantuntijaryhmä, joka tukee komissiota tarjoamalla riippumattomia ja luotettavia neuvoja keinoista terveysinvestointien tekemiseksi.

               (9)

               Asiantuntijaryhmän olisi koostuttava kokeneista ja osaavista julkisen tai yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan edustajista. On olennaisen tärkeää, että asiantuntijapaneeli käyttää parhaalla mahdollisella tavalla tieteellistä asiantuntemusta EU:ssa ja sen ulkopuolella kunkin kysymyksen asettamien vaatimusten mukaisesti.

               (10)

               Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaisesti ryhmän jäsenet saavat antaa tietoja.

               (11)

               Henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä ja julkaisussa olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4).

               (12)

               Olisi otettava käyttöön korvausjärjestelmä, jotta varmistetaan, että ryhmään osallistuu kansalaisyhteiskunnan sekä julkisen ja yksityisen sektorin edustajina asiantuntijoita, joilla on tarvittava pätevyys.

               (13)

               On syytä vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen aiheellista,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kohde
   Perustetaan asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’paneeli’, joka käsittelee tehokkaita keinoja terveyttä edistävien investointien tekemiseksi.
   2 artikla
   Tehtävänkuvaus
   1.   Paneelin tehtävänä on toimittaa komissiolle sen pyynnöstä riippumattomia ja monialaisia neuvoja tehokkaista keinoista terveyttä edistävien investointien tekemiseksi liitteessä I vahvistetuilla erityisaloilla.
   2.   Paneelin antamissa neuvoissa on otettava huomion muiden terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden parissa työskentelevien unionin elinten, kuten talouspoliittisen komitean ja sosiaalisen suojelun komitean työ.
   3.   Komissio toimittaa paneelin neuvoja jäsenvaltioille, jotka osoittavat kiinnostuksensa niihin.
   4.   Neuvot ovat epävirallisia eivätkä missään olosuhteissa sitovia.
   3 artikla
   Jäsenten nimittäminen
   1.   Paneelissa on enintään 17 jäsentä. Komissio päättää paneelin jäsenten lukumäärästä ja pyrkii varmistamaan, että paneelissa on mahdollisimman laajasti tietämystä ja ymmärrystä eri terveydenhuoltojärjestelmistä kaikkialla EU:ssa.
   2.   Paneelin jäsenet nimitetään yksityishenkilöinä avoimen hakumenettelyn avulla.
   3.   Paneelin jäsenet nimittää terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja sellaisten henkilöiden joukosta, jotka ovat vastanneet hakupyyntöön ja jotka täyttävät hakua varten vahvistetut vaatimukset. Paneelin jäsenten on oltava asiantuntijoita yhdellä tai useammalla liitteessä I tarkoitetuista erikoisaloista siten, että he yhdessä edustavat eri aloja mahdollisimman laajalti.
   4.   Paneelin jäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Heidän toimikautensa voidaan uusia enintään kolmeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.
   5.   Paneelin sellaisten jäsenten tilalle, jotka eivät enää pysty hoitamaan tehokkaasti tehtäviään, jotka eroavat tai jotka eivät täytä perussopimuksen 339 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, voidaan nimittää uusi jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi. Tässä tapauksessa terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja voi nimittää uuden jäsenen avoimen hakumenettelyn perusteella.
   6.   Paneelin jäsenten on toimittava riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti.
   7.   Paneelin jäsenten nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmärekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’.
   8.   Henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä ja julkaisussa noudatetaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5).
   4 artikla
   Toiminta
   1.   Paneeli valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan 9 kohdassa tarkoitetun työjärjestyksensä ja asiantuntijaryhmiä koskevien komission horisontaalisten sääntöjen (6) mukaisesti.
   2.   Saatuaan neuvontapyynnön paneelin puheenjohtaja nimeää paneelin jäsenten keskuudesta esittelijän. Erityisen monimutkaisia monitieteisiä kysymyksiä varten voidaan nimetä useampi kuin yksi esittelijä. Esittelijät ja komissio sopivat kyseistä neuvontapyyntöä koskevista toimintaohjeista. Esittelijät ovat vastuussa neuvojen laadinnasta.
   3.   Paneeli voi perustaa tiettyjä erityiskysymyksiä käsitteleviä työryhmiä. Työryhmien puheenjohtajana toimii yksi paneelin jäsenistä. Työryhmät raportoivat toiminnastaan paneelille, ja tästä raportoinnista vastaa työryhmän puheenjohtaja.
   4.   Komission yksiköiden suostumuksella paneeli voi oman työnsä tueksi kutsua paneelin ulkopuolelta ja muista EU:n elimistä asiantuntijoita, joilla on paneelin mielestä tarvittavaa tieteellistä tietämystä ja asiantuntemusta. Sellaisten komission yksiköiden virkamiehet, joita paneelin käsittelemät asiat koskevat, voivat osallistua paneelin kokouksiin.
   5.   Komissio voi pyytää paneelia kuulemaan muita elimiä valmistellessaan annettavia neuvoja.
   6.   Komissio voi pyytää paneelia järjestämään yhden tai useampia kokouksia, jos se pitää tarpeellisena saada paneelilta neuvoja. Komissio päättää kokousten pitopaikan varmistaakseen paneelin toiminnan mahdollisimman suuren tehokkuuden. Euroopan komissio vastaa päivärahoista ja matkakuluista liitteessä II vahvistetun mukaisesti.
   7.   Paneelin jäsenten ja kutsuttujen asiantuntijoiden on noudatettava perussopimuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on vahvistettu komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (7) liitteessä. Komissio voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, jos kyseiset henkilöt eivät noudata näitä velvollisuuksia.
   8.   Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto vastaa paneelin sihteeristöstä, erityisesti kokousten järjestämisestä sekä matkakulujen korvaamisesta ja päivärahojen maksamisesta.
   9.   Paneeli vahvistaa työjärjestyksensä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä komission yksiköiden esittämän ehdotuksen pohjalta ja asiantuntijaryhmiä koskevien komission horisontaalisten sääntöjen ja komission asiantuntijaryhmiä varten vahvistaman työjärjestysmallin (8) pohjalta.
   10.   Komissio julkaisee olennaisia tietoja paneelin toiminnasta joko rekisterissä tai erityisesti tätä varten luodulla verkkosivustolla, jolle rekisteristä on linkki.
   5 artikla
   Kokouskulut
   1.   Paneelin jäsenillä ja kutsutuilla asiantuntijoilla on oikeus saada korvaus kuluista, joita heille on koitunut paneelin kokousten valmistelusta ja niihin osallistumisesta sekä jonkin erityiskysymyksen esittelijänä toimimisesta liitteen II säännösten mukaisesti.
   2.   Komissio korvaa jäsenille ja 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti kutsutuille asiantuntijoille matkakulut ja päivärahat komissiossa voimassa olevien määräysten mukaisesti.
   3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamismenettelyssä käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.
   6 artikla
   Soveltaminen
   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivään lokakuuta 2015.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2012.

            Komission puolesta

         John DALLI

            Komission jäsen

      (1)  EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1.

      (2)  EYVL L 301, 20.11.2007, s. 3.

      (3)  EUVL C 202, 8.7.2011, s. 10.

      (4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (5)  Katso alaviite 4.

      (6)  C(2010) 7649 lopullinen, 11 säännön 1 kohta.

      (7)  Komission päätös, tehty 29 päivänä marraskuuta 2001, komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta (EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1).

      (8)  SEC(2010) 1360 lopullinen, liite IV.

      LIITE I

         ERIKOISALAT

      Paneeli auttaa komissiota kartoittamaan tehokkaita keinoja terveyttä edistävien investointien tekemiseksi, kun tavoitteena ovat nykyaikaiset, reagointikykyiset ja kestävät terveydenhuoltojärjestelmät.
      Esimerkkejä mahdollisista toiminnoista ovat seuraavat: perusterveydenhuolto, sairaalahoito, lääkkeet, tutkimus ja kehitys, ennaltaehkäisy ja terveyden edistäminen, yhteydet sosiaalisen suojelun alaan, rajatylittävät kysymykset, järjestelmän rahoitus, tietojärjestelmät ja potilasrekisterit, terveyteen liittyvä eriarvoisuus.
      Erityisaloja, joilta paneelissa on oltava asiantuntemusta, ovat mm. seuraavat:

                  —

                  Terveydenhuollon suunnittelu ja talousarvion priorisointi, seuraavat mukaan luettuina:

                              —

                              epidemiologia

                              —

                              vakuutusmatematiikka

                              —

                              terveystalous

                              —

                              biometria.

                  —

                  Terveyspalvelujen tutkimus, seuraavat mukaan luettuina:

                              —

                              alueiden välinen ja kansainvälinen vertailututkimus

                              —

                              näyttöön perustuva lääketiede

                              —

                              kansanterveyden valvonta

                              —

                              väestöpohjaisten rekisterien linkittäminen.

                  —

                  Sairaalahallinto ja terveydenhuollon hallinto, seuraavat mukaan luettuina:

                              —

                              sosioekonominen arviointi

                              —

                              kirjanpito

                              —

                              akkreditointiohjelmat

                              —

                              tuloksellisuuden mittarit.

                  —

                  Terveydenhuollon tarjoaminen, seuraavat mukaan luettuina:

                              —

                              sähköisen terveydenhuollon ja terveystiedon järjestelmät ja potilasrekisterit; eri rekistereiden väliset yhteydet

                              —

                              terveyttä koskevat laadunvarmistusstandardit, standardointimenettelyt, terveysindikaattorit, tietosuoja

                              —

                              terveysseulontaohjelmat

                              —

                              uuden teknologian ja hoito-ohjelmien käyttöönotto

                              —

                              sairausvakuutus

                              —

                              hätä- tai kriisitoimenpiteiden toteuttaminen.

                  —

                  Terveyskasvatus ja terveyden edistäminen, seuraavat mukaan luettuina:

                              —

                              behavioristinen taloustiede

                              —

                              ennaltaehkäisevä lääketiede

                              —

                              terveyttä koskevat tiedotusohjelmat

                              —

                              työterveys ja työturvallisuus.

      LIITE II

         KORVAUKSET

      Paneelin jäsenillä ja kutsutuilla asiantuntijoilla on oikeus saada paneelin kokousten valmisteluun ja niihin osallistumiseen liittyviä korvauksia seuraavasti:
      Kokousten valmistelua ja niihin osallistumista varten:

                  —

                  385 EUR jokaiselta täydeltä osallistumispäivältä tai 200 EUR aamu- tai iltapäivältä paneelin kokoukseen tai paneelin työhön liittyvään ulkopuoliseen kokoukseen osallistumisesta;

                  —

                  385 EUR kultakin täydeltä paneelin kokouksen valmistelupäivältä. Jos puheenjohtaja ei ole esittänyt erilaista arviota, jonka komissio olisi hyväksynyt, on tarkoituksena, että kutakin kokouspäivää kohden käytetään kaksi valmistelupäivää.

            Kun kyseessä on toimiminen sellaisen kysymyksen esittelijänä, josta annettavien neuvojen luonnostelu edellyttää vähintään yhden päivän valmistelutyötä ja jota varten komissio on etukäteen antanut kirjallisen suostumuksen:

                  —

                  385 euroa paneelin kokouksen kultakin täydeltä osallistumispäivältä ja kultakin täydeltä valmistelupäivältä. Jos puheenjohtaja ei ole esittänyt erilaista arviota, jonka komissio olisi hyväksynyt, on tarkoituksena, että kutakin kokouspäivää kohden käytetään kaksi valmistelupäivää.

            Lisäksi korvataan päivärahat ja matkakulut komissiossa voimassa olevien säännösten mukaisesti.
      Komissio arvioi säännöllisesti, onko näitä korvauksia tarpeen mukauttaa, ja ottaa arvioinnissaan huomioon hintaindeksit, muissa EU:n elimissä asiantuntijoille maksettujen korvausten kehittymisen sekä jäsenten, ulkojäsenten, muiden tieteellisten neuvonantajien ja ulkopuolisten asiantuntijoiden työmäärästä saadut kokemukset. Ensimmäinen arviointi tehdään vuonna 2013.


title: 2012/458/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2012 , akkreditointien myöntämistä, uusimista ja voimassaolon pidentämistä koskevan toimivallan siirtämisestä (EKP/2012/15)

text:
               4.8.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 209/17

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä heinäkuuta 2012,
   akkreditointien myöntämistä, uusimista ja voimassaolon pidentämistä koskevan toimivallan siirtämisestä
   (EKP/2012/15)
   (2012/458/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka
   ottaa huomioon eurosetelien valmistuksen ympäristö- sekä terveys- ja turvallisuusakkreditointimenettelystä 21 päivänä kesäkuuta 2011 annetun päätöksen EKP/2011/8 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon eurosetelien valmistajien laatuakkreditointimenettelystä 25 päivänä marraskuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/22 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 4 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Johtokunnalla on toimivalta tehdä kaikki päätöksen EKP/2011/8 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun ympäristö- sekä terveys- ja turvallisuusakkreditointiin ja päätöksen EKP/2010/22 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun laatuakkreditointiin liittyvät päätökset (jäljempänä yhdessä ’akkreditoinnit’) sekä toimivalta siirtää akkreditointien myöntämistä, uusimista ja voimassaolon pidentämistä koskeva toimivalta yhdelle tai useammalle jäsenelleen.

               (2)

               Joka vuosi on runsaasti yksittäisiä akkreditointeja, joiden myöntäminen tai uusiminen kuuluu päätöksen EKP/2011/8 ja päätöksen EKP/2010/22 soveltamisalaan. Akkreditointimenettelyn tehostamiseksi johtokunta pitää näin ollen tarpeellisena siirtää akkreditointien myöntämistä, uusimista ja voimassaolon pidentämistä koskeva toimivalta edelleen sille johtokunnan jäsenelle, jonka alaisuudessa seteliosasto toimii.

               (3)

               Johtokunnan kollegiaalisen vastuun varmistamiseksi johtokunnan jäsenen, jolle toimivalta on siirretty edelleen, olisi annettava johtokunnalle vuosikertomus akkreditointipäätöksistä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Toimivallan edelleen siirtäminen
   Johtokunta siirtää seuraavia asioita koskevan toimivallan edelleen sille johtokunnan jäsenelle, jonka alaisuudessa seteliosasto toimii:

               a)

               täysimääräisen laatuakkreditoinnin myöntäminen tai uusiminen päätöksen EKP/2010/22 3 artiklan 4 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti,

               b)

               väliaikaisen laatuakkreditoinnin myöntäminen tai voimassaolon pidentäminen päätöksen EKP/2010/22 4 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan mukaisesti,

               c)

               ympäristöakkreditoinnin myöntäminen tai uusiminen päätöksen EKP/2011/8 6 artiklan mukaisesti,

               d)

               terveys- ja turvallisuusakkreditoinnin myöntäminen tai uusiminen päätöksen EKP/2011/8 8 artiklan mukaisesti.

         2 artikla
   Raportointivelvoite
   Johtokunnan jäsenen, jonka alaisuudessa seteliosasto toimii, on annettava johtokunnalle vuosikertomus 1 artiklan nojalla tehdyistä akkreditointipäätöksistä.
   3 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 17 päivänä heinäkuuta 2012.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 176, 5.7.2011, s. 52.

      (2)  EUVL L 330, 15.12.2010 s. 14.