title: Neuvoston päätös (EU) 2018/311, annettu 27 päivänä helmikuuta 2018, viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyllä Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

text:
               2.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 60/23

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/311,
   annettu 27 päivänä helmikuuta 2018,
   viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyllä Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välillä 14 päivänä huhtikuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/242/EU (1),
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen sopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’, 12 artiklalla perustetaan sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’. Siinä määrätään erityisesti, että sekakomitean on valvottava sopimuksen täytäntöönpanoa.

               (2)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 (3) vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               (3)

               On tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa sekä selkiyttää sopimuksen määräysten suhdetta niihin sopimuspuolia koskeviin lainsäädännön säännöksiin, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin.

               (4)

               On aiheellista määrittää unionin puolesta sekakomiteassa otettava kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen.

               (5)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (4) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (6)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (7)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen sopimuksen 12 artiklalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  EUVL L 128, 30.4.2014, s. 47.

      (2)  EUVL L 128, 30.4.2014, s. 49.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

      (4)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (5)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

      LUONNOS
      VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYLLÄ EUROOPAN UNIONIN JA AZERBAIDŽANIN TASAVALLAN VÄLISELLÄ SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/…,
      annettu …,
      kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymisestä
      SEKAKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen sopimuksen viisumien myöntämisen helpottamisesta (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 12 artiklan,
      sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014,
      ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.
      2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

         Tehty …

               Euroopan unionin puolesta

               Azerbaidžanin tasavallan puolesta

         (1)  EUVL L 128, 30.4.2014, s. 49.

      LIITE
      VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA AZERBAIDŽANIN TASAVALLAN VÄLISEN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YHTEISET SUUNTAVIIVAT
      Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014. Sen tavoitteena on helpottaa vastavuoroisuuden pohjalta viisumien myöntämistä unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän jakson aikana.
      Sopimuksessa vahvistetaan vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi unionin ja Azerbaidžanin kansalaisille.
      Sopimuksen 12 artiklalla perustetun sekakomitean, jäljempänä ’sekakomitea’, hyväksymillä suuntaviivoilla pyritään varmistamaan sopimuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin jäsenvaltioiden, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustoissa. Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovia. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimusta täytäntöön.
      Näitä suuntaviivoja on sekakomitean vastuulla tarkoitus päivittää säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.
      Sopimuksen jatkuvan ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja sekakomitean työjärjestyksen noudattamisen varmistamiseksi sopimuspuolet sitoutuivat pitämään viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean virallisten kokousten välillä yhteyttä epävirallisesti kiireellisten kysymysten ratkaisemiseksi. Yksityiskohtaiset raportit näistä kysymyksistä ja epävirallisesta yhteydenpidosta annetaan seuraavassa sekakomitean kokouksessa.
      I.   YLEISET SEIKAT
      1.1   Tarkoitus ja soveltamisala
      Sopimuksen 1 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Tämän sopimuksen tarkoituksena on vastavuoroisuutta noudattaen helpottaa viisumien myöntämistä unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”
      Sopimusta sovelletaan kaikkiin lyhytaikaista viisumia hakeviin unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisiin, riippumatta siitä, missä maassa he asuvat.
      Sopimusta ei sovelleta kansalaisuudettomiin henkilöihin, joilla on jonkin jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan myöntämä oleskelulupa. Kyseiseen henkilöryhmään sovelletaan unionin viisumisäännöstön ja Azerbaidžanin tasavallan kansallisen lainsäädännön sääntöjä.
      1.2   Sopimuksen soveltamisala
      Sopimuksen 2 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Tässä sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisiin vain siltä osin kuin heitä ei ole vapautettu viisumipakosta Azerbaidžanin tasavallan tai unionin tai sen jäsenvaltioiden laeilla ja asetuksilla tai tämän sopimuksen tai muiden kansainvälisten sopimusten määräyksillä.
         2.   Kysymykset, joista ei määrätä tässä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epääminen, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, ratkaistaan Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön tai unionin lainsäädännön mukaisesti.”

      Sopimus ei vaikuta voimassa oleviin viisumipakkoa ja viisumivapauksia koskeviin sääntöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen 10 artiklan soveltamista (jossa määrätään Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan voimassa olevien diplomaattipassien haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta). Esimerkiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1) 4 artiklassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vapauttaa viisumivelvollisuudesta muiden henkilöryhmien muassa alusten ja ilma-alusten siviilimiehistö.
      Tässä yhteydessä on lisättävä, että Schengenin sopimuksen soveltamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välisen tarkastusten asteittaista lakkauttamista yhteisillä rajoilla koskevan yleissopimuksen (2) 21 artiklan mukaan kaikkien Schengen-jäsenvaltioiden on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Kaikki Schengen-jäsenvaltiot hyväksyvät Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.
      Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009 (3), jäljempänä ’viisumisäännöstö’, sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumihakemuksen käsittelystä vastaavan Schengen-jäsenvaltion määrittäminen, viisumin epäämisen perustelut ja oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen ja viisuminhakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumihakemukseen liittyvien lisätietojen antamista koskevat yleiset säännöt. Lisäksi Schengen-sääntöjä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/399 (4) (maahantulon epääminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen ym.), ja tarvittaessa myös kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin asioihin, joita ovat esimerkiksi matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, jäsenvaltioiden alueelle tulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet.
      Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, eli vaikka hakija olisi esittänyt esimerkiksi 4 artiklassa tarkoitettujen henkilöryhmien osalta matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat, viisumi voidaan silti evätä, elleivät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399, jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstö’, 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyty, eli jos henkilöllä ei ole voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, hänestä on tehty kuulutus Schengenin tietojärjestelmään (SIS) tai hänen katsotaan olevan uhka yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle.
      Muita viisumisäännöstön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen. Esimerkiksi pitkään (jopa viisi vuotta) voimassa olevia toistuvaisviisumeja voidaan myöntää muillekin kuin sopimuksen 5 artiklassa mainituille henkilöryhmille, jos viisumisäännöstön 24 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Samalla tavoin sovelletaan edelleen viisumisäännöstön 16 artiklan 5 ja 6 kohdan säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumin maksuttomuuden tai viisumimaksun alentamisen.
      Azerbaidžanin tasavallan osalta maahanmuuttolakia (5) ja muita vastaavia Azerbaidžanin tasavallan normatiivisia säädöksiä sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epäämisen perustelut, oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen tai hakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumihakemukseen liittyvien lisätietojen antamista koskevat yleiset säännöt, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, Azerbaidžanin tasavallan alueelle pääsyn epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet.
      Muita Azerbaidžanin tasavallan kansallisen lainsäädännön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen, jos ne ovat hakijan kannalta suotuisampi järjestelmä. Esimerkiksi valtion perimiä maksuja koskevan Azerbaidžanin tasavallan lain 17 §:n 2 momentin määräyksiä, jotka sallivat viisumimaksusta vapauttamisen, ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 38 §:än määräyksiä, jotka sallivat sähköisen viisumin myöntämisen, sovelletaan edelleen.
      Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, esimerkiksi 4 artiklassa tarkoitettujen henkilöryhmien osalta hakija esittää matkan tarkoitusta koskevat asiakirjatodisteet, viisumi voidaan silti evätä, jos Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 36 §:ssä (lukuun ottamatta sen 36.1.7 momenttia) vahvistetut edellytykset eivät täyty tai kyse on jostakin Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 16 §:ssä luetelluista tilanteista.
      1.3   Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat viisumilajit
      Sopimuksen 3 artiklan d alakohdassa määritellään, että ’viisumilla’ tarkoitetaan ”jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan myöntämää lupaa kulkea sen alueen kautta tai tulla jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle sellaista oleskelua varten, joka kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”.
      Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan sekä yhtenäisiin viisumeihin, jotka ovat voimassa jäsenvaltioiden koko alueella, että alueellisesti rajoitettuihin viisumeihin.
      Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan kaikkiin Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 5 luvussa määritettyihin viisumeihin.
      1.4   Viisumin mukaisen sallitun oleskeluajan laskeminen
      Lyhytaikaisen oleskelun käsite määritellään Schengenin rajasäännöstössä seuraavasti: ”90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, jolloin on otettava huomioon kutakin oleskelupäivää edeltävä 180 päivän jakso”.
      Tätä määritelmää sovelletaan myös Azerbaidžanin tasavallan myöntämiin lyhytaikaisiin viisumeihin sopimuksen mukaisesti.
      Maahantulopäivänä pidetään ensimmäistä päivää ja maastalähtöpäivänä viimeistä päivää, jona henkilö oleskelee jäsenvaltioiden alueella. Käsitteen ”minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana” mukaisesti olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän / 180 päivän vaatimus edelleen. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo jäsenvaltioiden alueelta antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.
      Uusien sääntöjen mukaisen sallitun oleskelun laskemiseen voidaan käyttää ”lyhytaikaisen oleskelun laskinta”, joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Esimerkki oleskelun pituuden laskemisesta nykyisen määritelmän perusteella:
      Henkilö, jolla on vuoden (18. huhtikuuta 2014–18. huhtikuuta 2015) voimassa oleva toistuvaisviisumi, saapuu maahan ensimmäisen kerran 19. huhtikuuta 2014 ja oleskelee siellä kolme päivää. Tämän jälkeen hän saapuu maahan uudelleen 18. kesäkuuta 2014 ja oleskelee siellä 86 päivää. Mikä on tilanne tiettyinä päivämäärinä? Milloin kyseinen henkilö saa tulla uudestaan jäsenvaltioiden alueelle?
      11. syyskuuta 2014: Viimeisten 180 päivän aikana (16. maaliskuuta 2014–11. syyskuuta 2014) henkilö on oleskellut maassa kolme päivää (19.–21. huhtikuuta 2014) + 86 päivää (18. kesäkuuta 2014–11. syyskuuta 2014) = 89 päivää. Oleskeluaika ei ylity. Henkilö voi oleskella maassa vielä yhden päivän.
      16. lokakuuta 2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä kolmen päivän oleskelua varten (oleskelusta 19. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 16. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 20. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 17. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; jne.).
      15. joulukuuta 2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä 86 päivän oleskelua varten (oleskelusta 18. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 15. joulukuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 19. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 16. joulukuuta 2014 jne.).
      1.5   Tilanne niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti tai jotka eivät osallistu unionin yhteiseen viisumipolitiikkaan, ja assosioituneiden maiden osalta
      Sopimus sitoo voimaantulostaan lähtien jäsenvaltioita, jotka ovat liittyneet unioniin vuonna 2004 (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia), vuonna 2007 (Bulgaria ja Romania) ja vuonna 2013 (Kroatia).
      Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Ne myöntävät edelleen kansallisia viisumeja, jotka ovat voimassa vain niiden omalla kansallisella alueella. Kun nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ne soveltavat sopimusta täysin.
      Kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen kaikkiin sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin siihen päivään saakka, jona nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Kyseisestä päivästä lähtien sopimuksen ulkopuolelle jääviä kysymyksiä säännellään Schengenin säännöstöllä ja/tai kansallisella lainsäädännöllä.
      Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat tunnustaa kaikkien Schengen-jäsenvaltioiden myöntämät oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit niiden alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten (6).
      Tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklan mukaan kaikkien kyseisen yleissopimuksen osapuolten on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Ne hyväksyvät assosioituneiden maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.
      Sopimusta ei sovelleta Tanskaan, Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta siihen sisältyy yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on suotavaa tehdä Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta.
      Vaikka Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi ovat liittyneet Schengen-yhteistyöhön, sopimus ei sido niitä. Sopimukseen sisältyy kuitenkin yhteinen julistus, jonka mukaan kyseisten Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden on suotavaa viivytyksettä tehdä Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenväliset sopimukset lyhytaikaisten viisumien myöntämisen helpottamisesta.
      Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Norjan kuningaskunnan hallituksen välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta allekirjoitettiin 3 päivänä joulukuuta 2013, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2015. Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Sveitsin liittoneuvoston välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta allekirjoitettiin 10 päivänä lokakuuta 2016, ja se tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2017. Lisäksi Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallituksen välinen sopimus Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisessä sopimuksessa viisumien myöntämisen helpottamisesta mainittujen sääntöjen vastavuoroisesta soveltamisesta tuli voimaan 15 päivänä helmikuuta 2017.
      1.6   Sopimus ja kahdenväliset sopimukset
      Sopimuksen 13 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan sopimuksen voimaantulosta alkaen ensisijaisina muihin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan välillä, siltä osin kuin viimeksi mainittujen sopimusten tai järjestelyjen määräykset koskevat tämän sopimuksen kattamia kysymyksiä.”

      Sopimuksen voimaantulosta alkaen jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä asioista, joista määrätään sopimuksessa, ei ole enää sovellettu. Jäsenvaltioiden on unionin lainsäädännön mukaan toteutettava tarpeelliset toimenpiteet poistaakseen yhteensopimattomuudet kahdenvälisten sopimustensa ja sopimuksen väliltä.
      Jos jäsenvaltio on tehnyt Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn asioista, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, esimerkiksi virkapassin haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta, kyseistä vapautusta sovelletaan edelleen sopimuksen tultua voimaan.
      Seuraavilla jäsenvaltioilla on Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenvälinen sopimus, jossa määrätään virkapassin haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta: Itävalta, Bulgaria, Kroatia, Unkari, Italia, Portugali, Romania, Slovenia, Latvia ja Slovakia (7).
      Jäsenvaltion virkapassin haltijoille myöntämä viisumivapaus on voimassa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella matkustamisen yhteydessä, ei muihin Schengen-alueen jäsenvaltioihin matkustamista varten.
      II.   YKSITTÄISET MÄÄRÄYKSET
      2.1   Kaikkiin viisuminhakijoihin sovellettavat säännöt
      On muistettava, että alla mainittuja helpotuksia, jotka koskevat viisumimaksua, viisumihakemusten käsittelyaikoja, lähtöä siinä tapauksessa, että asiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu, ja viisumin voimassaoloajan pidentämistä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sovelletaan kaikkiin viisuminhakijoihin ja -haltijoihin, jotka ovat Azerbaidžanin tasavallan tai sellaisten jäsenvaltioiden, joita sopimus sitoo, kansalaisia, myös matkailijoihin.
      2.1.1   Viisumihakemusten käsittelymaksu
      Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Viisumihakemusten käsittelystä peritään 35 euron maksu.”

      Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan viisumihakemuksen käsittelymaksu on 35 euroa. Kyseistä maksua sovelletaan kaikkiin viisuminhakijoihin, jotka ovat Azerbaidžanin tasavallan tai unionin kansalaisia (myös matkailijoihin), ja se koskee lyhytaikaisia viisumeja, riippumatta maahantulojen määrästä.
      Sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”2.   Viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetaan seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista:

                     a)

                     lähisukulaiset (puoliso, lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset), jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten luona, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona;

                     b)

                     virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella;

                     c)

                     koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa;

                     d)

                     vammaiset ja tarvittaessa heidän saattajansa;”

      Jotta hakijat voidaan vapauttaa viisumimaksusta, olisi esitettävä todisteet siitä, että molemmat viisuminhakijat kuuluvat tähän ryhmään. Tapauksissa, joissa viisuminhakijan vamma on ilmeinen (sokeat henkilöt, henkilöt, joilta puuttuu raajoja), näköhavaintoon perustuva tunnistaminen konsulaatissa riittää.
      Perustelluissa tapauksissa viisumihakemuksen voi tehdä vammaisen edustaja tai edunvalvoja.

                  ”e)

                  kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi; (Huom. Kannattajia ei pidetä seurueeseen kuuluvina henkilöinä.);

                  f)

                  henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin;

                  g)

                  henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisten henkilöiden saattajat, tai henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat vakavasti sairaana olevan lähisukulaisen luona;

                  h)

                  kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa;”

            Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa rekisteröityjen kansalaisjärjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla.

                     ”i)

                     eläkeläiset;”

      Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumihakemuksen käsittelymaksusta, hänen on esitettävä todiste eläkkeensaajan asemasta. Vapautus ei ole perusteltu niissä tapauksissa, joissa matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

                  ”j)

                  alle 12-vuotiaat lapset;

                  k)

                  toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;”.

            Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste journalisti- tai media-alan ammattialajärjestön jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla.
      Jäsenvaltioiden osalta edellä mainitut henkilöryhmät vapautetaan maksusta. Lisäksi seuraavat henkilöryhmät vapautetaan maksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

                  —

                  Euroopan unionissa tieteellistä tutkimusta, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (8), varten matkustavat kolmansista maista peräisin olevat tutkijat;

                  —

                  voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

            Viisumisäännöstön 16 artiklan 6 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”6.   Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua tai ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua, taikka humanitaarisista syistä.”.

      Viisumisäännöstön 16 artiklan 7 kohdassa määrätään, että viisumimaksu peritään joko euroina tai sen kolmannen maan kansallisena valuuttana tai siinä kolmannessa maassa yleensä käytettävänä valuuttana, jossa hakemus on jätetty, eikä sitä palauteta, lukuun ottamatta tapauksia, joissa konsulaatti ei ole toimivaltainen tai hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.
      Jotta vältettäisiin poikkeavuudet, jotka voisivat johtaa edullisimman viisumikohtelun tarjoavan diplomaatti- tai konsuliedustuston etsimiseen, Azerbaidžanin tasavallassa olevien jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen tulisi varmistaa samanlaiset viisumimaksut kaikille azerbaidžanilaisille viisuminhakijoille, kun maksu peritään ulkomaan valuutassa.
      Myös Azerbaidžanin tasavallan osalta valtion perimiä maksuja koskevan Azerbaidžanin tasavallan lain 17 §:n 2 momentin mukaisesti seuraavat ulkomaalaisryhmät vapautetaan viisumimaksusta:

                  —

                  valtiota edustavan valtuuskunnan jäsenet ja virkamiehet;

                  —

                  kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen edustajat Azerbaidžanin tasavallassa;

                  —

                  henkilöt, jotka opiskelevat tai harjoittavat opetustoimia valtion ohjelmien puitteissa;

                  —

                  henkilöt, jotka matkustavat puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.

            Unionista ja Azerbaidžanin tasavallasta peräisin oleville viisuminhakijoille annetaan kuitti maksetusta viisumimaksusta.
      Sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”3.   Jos jäsenvaltio tai Azerbaidžanin tasavalta tekee viisumin myöntämiseksi yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, ulkoinen palveluntarjoaja voi veloittaa palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa tehtäviään, eikä se saa olla enempää kuin 30 euroa. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan niiden konsulaatteihin.
         Unionin puolesta toimivan ulkoisen palveluntarjoajan on suoritettava tehtävänsä viisumisäännöstön mukaisesti ja noudattaen täysin Azerbaidžanin tasavallan lainsäädäntöä.
         Azerbaidžanin tasavallan puolesta toimivan ulkoisen palveluntarjoajan on suoritettava tehtävänsä Azerbaidžanin tasavallan ja unionin jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti.”

      Viisumisäännöstön 43 artiklassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ulkoisten palveluntarjoajien tehtävistä yhteistyön järjestelyihin liittyen.
      2.1.2   Viisumihakemusten käsittelyajat
      Sopimuksen 7 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot tekevät päätöksen viisumin myöntämisestä 10 kalenteripäivän kuluessa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottamisesta.
         2.   Viisumihakemusta koskevaa päätöksentekoaikaa voidaan pidentää enintään 30 kalenteripäivään yksittäistapauksissa, erityisesti silloin kun hakemuksen käsittely vaatii lisätarkistuksia.
         3.   Kiireellisissä tapauksissa viisumihakemusta koskeva päätös voidaan tehdä kahden työpäivän kuluessa tai nopeammin.”

      Viisumihakemusta koskeva päätös on periaatteessa tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa hyväksyttäväksi katsotun hakemuksen jättämispäivästä.
      Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa 30 päivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin tai kun on kyse edustuksesta ja edustetun jäsenvaltion viranomaisia kuullaan.
      Kaikki kyseiset määräajat alkavat kulua vasta kun viisumihakemus on täydellinen, toisin sanoen viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottopäivästä alkaen.
      Periaatteena on, että diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, tapaamisajan saamiseen kulunutta odotusaikaa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa. Tähän asiaan sekä muihin viisumihakemuksen jättämistä koskeviin käytännön järjestelyihin sovelletaan viisumisäännöstön 9 artiklan yleisiä sääntöjä ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolakia.
      Sopimuksen 7 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”Jos hakijoiden on varattava aika hakemuksen jättämiseksi, aika on järjestettävä pääsääntöisesti kahden viikon kuluessa päivämäärästä, jolloin aikaa pyydettiin.”

         ”Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa” (jos viisumihakemusta ei ole voitu jättää aikaisemmin syistä, joita hakija ei ole voinut ennakoida), ”konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.”

      Tapaamisaikaa sovittaessa olisi otettava huomioon viisuminhakijan esiin tuoma hakemuksen mahdollinen kiireellisyys sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi. Päätöksen siitä, että viisumihakemusta koskeva päätös tehdään tavanomaista nopeammin, tekee konsulivirkamies.
      2.1.3   Maasta lähteminen, jos henkilöasiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu
      Sopimuksen 8 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”Unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaiset, jotka ovat kadottaneet henkilöasiakirjansa tai joilta ne on varastettu heidän oleskellessaan Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella, voivat lähteä Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelta ilman viisumia tai muuta lupaa esittämällä jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- tai konsuliedustuston heille myöntämän voimassa olevan henkilöasiakirjan, joka oikeuttaa rajanylitykseen.”

      Jos henkilöasiakirjat katoavat tai ne varastetaan, diplomaatti- tai konsuliedustuston myöntämä voimassa oleva henkilöasiakirja, joka oikeuttaa viisuminhaltijan ylittämään rajan, on riittävä perusta Azerbaidžanin tasavallan alueelta tai Schengen-alueelta poistumiselle. Isäntämaan viranomaiset eivät voi vaatia viisuminhaltijalta tai konsuliedustustolta muita asiakirjoja, lupia tai muodollisuuksia.
      2.1.4   Viisumin voimassaoloajan pidentäminen poikkeuksellisissa olosuhteissa
      Sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”Jos unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaiset, jotka eivät voi lähteä Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelta viisumissa mainittuun määräaikaan mennessä ylivoimaisen esteen vuoksi, heidän viisuminsa voimassaoloaikaa ja/tai sallitun oleskelun kestoa jatketaan maksutta Azerbaidžanin tasavallan tai vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, kunnes paluu asuinvaltioon on mahdollinen.”

      Viisumin voimassaoloajan pidentämiseen perustelluista henkilökohtaisista syistä, kun viisuminhaltijalla ei ole mahdollisuutta poistua jäsenvaltion alueelta viisumitarraan merkittyyn päivämäärään mennessä, sovelletaan viisumisäännöstön 33 artiklan säännöksiä edellyttäen, että ne ovat yhteensopivat sopimuksen kanssa. Sopimuksen mukaan viisumin voimassaoloaikaa pidennetään kuitenkin ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi maksutta.
      Azerbaidžanin tasavallan osalta maahanmuuttolakia sovelletaan kysymyksiin, jotka liittyvät ulkomaalaisten tilapäisen oleskelun keston jatkamiseen Azerbaidžanin tasavallassa.
      Ulkomaalaisten tilapäisen oleskelun keston jatkamista Azerbaidžanin tasavallassa koskeva päätös on virallinen asiakirja, joka oikeuttaa ulkomaalaiset oleskelemaan tilapäisesti Azerbaidžanin tasavallassa.
      Ulkomaalaiset, joiden tilapäisen oleskelun kestoa Azerbaidžanin tasavallassa on jatkettu, voivat poistua maasta rajanylityspaikkojen kautta esittämällä passinsa tai muun rajanylitysasiakirjansa ja päätöksen tilapäisen oleskelun keston jatkamisesta.
      2.2   Tiettyihin viisuminhakijoiden ryhmiin sovellettavat säännöt
      2.2.1   Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat
      Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilta henkilöryhmiltä vaaditaan ainoastaan mainitut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat. Kuten sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, heiltä ei vaadita muita matkan tarkoitusta koskevia selvityksiä, kutsuja tai vahvistuksia.
      Tämä ei kuitenkaan tarkoita vapautusta yleisestä vaatimuksesta toimittaa viisumihakemus tai esimerkiksi toimeentuloon liittyvät liiteasiakirjat henkilökohtaisesti.
      Jos matkan tarkoituksen todistavan asiakirjan aitoutta on yksittäistapauksissa syytä epäillä, viisumisäännöstön 21 artiklan 8 kohdan ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain mukaan viisuminhakija voidaan kutsua lähetystöön ja/tai konsulaattiin lisähaastatteluun, jossa kyseiselle hakijalle voidaan esittää kysymyksiä vierailun todellisesta tarkoituksesta tai hänen aikomuksestaan palata. Tällaisissa yksittäistapauksissa viisuminhakija voi vapaaehtoisesti esittää lisäasiakirjoja tai konsulivirkamies voi poikkeuksellisesti pyytää niitä. Kyseinen käytäntö ei kuitenkaan saa olla järjestelmällinen, ja sekakomitea seuraa sitä tiiviisti.
      Periaatteessa viisumihakemuksen mukana toimitetaan sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja alkuperäisenä. Konsulaatti voi kuitenkin aloittaa viisumihakemuksen käsittelyn asiakirjasta lähetetyn faksin tai jäljennösten perusteella. Konsulaatti voi pyytää alkuperäistä asiakirjaa siinä tapauksessa, että kyseessä on ensimmäinen viisumihakemus. Alkuperäistä asiakirjaa pyydetään tapauksissa, joihin liittyy epäselvyyksiä.
      Niiden henkilöryhmien osalta, joita ei mainita sopimuksen 4 artiklassa (esimerkiksi matkailijat), matkan tarkoitusta koskeviin asiakirjoihin sovelletaan edelleen yleisiä sääntöjä. Sama pätee asiakirjoihin, jotka koskevat vanhempien suostumusta alle 18-vuotiaiden lasten matkustamiseen.
      Kysymyksiin, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, kuten matkustusasiakirjojen tunnustaminen ja paluuta koskevat takeet sekä toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, sovelletaan Schengenin säännöstöä ja kansallista lainsäädäntöä.
      Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Seuraavilta unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten ryhmiltä vaaditaan toisen osapuolen alueelle suuntautuvan matkan perusteluksi vain seuraavat asiakirjat:

                     a)

                     lähisukulaiset (puoliso, lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset), jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten luona, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona:

                                 —

                                 vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;”

      Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kutsujana toimivan henkilön allekirjoitus oikeaksi asuinmaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten olisi validoitava kutsu.
      Tätä määräystä sovelletaan myös diplomaattisissa edustustoissa ja konsuliedustustoissa työskentelevän henkilöstön sukulaisiin, jotka matkustavat sukulaisvierailulle enintään 90 päiväksi jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle, lukuun ottamatta tarvetta esittää todisteita laillisesta oleskelusta ja perhesiteistä.

                     ”b)

                     virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista:

                                 —

                                 jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan toimivaltaisen viranomaisen tai unionin toimielimen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen tai pysyvä jäsen, joka matkustaa toisen osapuolen alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;”

      Viisuminhakijan nimen on oltava mainittu toimivaltaisen viranomaisen laatimassa kirjeessä, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö kuuluu valtuuskuntaan, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen viralliseen tapaamiseen. Viisuminhakijan nimeä ei tarvitse välttämättä mainita virallisessa kutsussa osallistua tapaamiseen, vaikka niin saattaa olla asianlaita silloin, kun virallinen kutsu on osoitettu tietylle henkilölle.
      Kyseinen määräys koskee virallisten valtuuskuntien jäseniä riippumatta siitä, minkä tyyppinen passi heillä on (virkapassi tai tavallinen passi).

                     ”c)

                     liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat:

                                 —

                                 vastaanottajana toimivan oikeushenkilön, yrityksen tai organisaation tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimipisteen tai sivuliikkeen, Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden keskus- tai paikallisviranomaisten taikka Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella pidettävien kaupan ja teollisuuden alan messujen, konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu, jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet kansallisen lainsäädännön mukaisesti;”

      Edellä mainitun lisäksi kansallinen kaupparekisteri myöntää asiakirjan, jolla vahvistetaan kyseisten liikeorganisaatioiden olemassaolo.

                     ”d)

                     autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä Azerbaidžanin tasavallan ja jäsenvaltioiden alueiden välillä ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity joko jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa:

                                 —

                                 Azerbaidžanin tasavallan kansainvälistä tieliikennettä harjoittavan kuljetusyhtiön tai tällaisten yhtiöiden kansallisen liiton taikka jäsenvaltion kansainvälistä tieliikennettä harjoittavien kuljetusyhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, reitti, kesto ja toistumistiheys;”

      Liitto, joka on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun, on kuljettajan alkuperämaan kansallinen liitto. Kansallisten liittojen alueelliset tai muut toimipisteet voivat myös laatia kirjallisia kutsuja.

                     ”e)

                     koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa:

                                 —

                                 vastaanottajana toimivan korkeakoulun, akatemian, instituutin, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai opiskelijakortti tai todistus kurssista, johon on tarkoitus osallistua;”

      Todisteena matkan tarkoituksesta voidaan hyväksyä vain sen yliopiston, korkeakoulun, oppilaitoksen tai koulun antama opiskelijakortti, jossa hakijan on tarkoitus opiskella.

                  ”f)

                  henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin:

                              —

                              vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan;

                  g)

                  toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat:

                              —

                              ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja, ja jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;”

            Freelance-toimittajat ja heidän avustajansa eivät kuulu tähän ryhmään.
      Tässä tapauksessa on esitettävä journalistialan ammattialajärjestön tai viisuminhakijan työnantajan antama todistus tai asiakirja, jossa todistetaan, että viisuminhakija on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa toimittajan mukana työnsä vuoksi ja jossa todetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai siinä avustaminen.

                     ”h)

                     kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi:

                                 —

                                 vastaanottajana toimivan organisaation, toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;”

      Kansainvälisten urheilutapahtumien osalta mukana matkustavien henkilöiden luetteloon voidaan merkitä henkilöt, jotka matkustavat urheilijan mukana työnsä vuoksi; näitä ovat valmentajat, hierojat, managerit, lääkintähenkilöstö ja urheiluseuran johtajat. Kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

                     ”i)

                     ystävyyskaupunkien järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat:

                                 —

                                 asianomaisten kaupunkien ylimmän hallintovirkamiehen tai kaupunginjohtajan kirjallinen kutsu;”

      Isännöivän ystävyyskaupungin tai -kunnan johtaja tai pormestari on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun. Kyseinen luokka kattaa ainoastaan virallisen ystävyyskaupunkitoiminnan.

                     ”j)

                     lääketieteellisistä syistä maahan tulevat henkilöt ja tarvittavat saattajat:

                                 —

                                 hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi;”

      Tässä tapauksessa on toimitettava hoitolaitoksen asiakirja, jossa vahvistetaan kolme mainittua seikkaa (hoidon tarve kyseisessä laitoksessa, saattajan tarpeellisuus ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi, esimerkiksi todistus ennakkomaksusta).

                  ”k)

                  Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin näyttelyihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat:

                              —

                              vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö osallistuu tapahtumaan;

                  l)

                  kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen tai seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa:

                              —

                              vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kyseistä kansalaisjärjestöä, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;”

            Tässä tapauksessa on esitettävä kansalaisjärjestön asiakirja, jossa vahvistetaan, että hakija edustaa kyseistä organisaatiota.
      Kansalaisjärjestöjen yksittäiset jäsenet eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

                  ”m)

                  hautajaisiin osallistuvat sukulaiset:

                              —

                              virallinen asiakirja, joka vahvistaa kuolemantapauksen, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta;

                  n)

                  sotilas- ja siviilihautausmailla vierailevat henkilöt:

                              —

                              virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.”

            Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautausmaa sijaitsee, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa vierailla hautausmaalla. Olisi hyväksyttävä, että kummankin maan toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan.
      Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus viisuminhakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.
      Sopimuksella ei luoda kirjallisen kutsun laativille luonnollisille tai oikeushenkilöille uusia vastuuvelvollisuutta koskevia sääntöjä. Tällaisten kutsujen virheelliseen laatimiseen sovelletaan vastaavaa unionin ja/tai kansallista lainsäädäntöä.
      2.2.2   Toistuvaisviisumien myöntäminen
      Tapauksissa, joissa viisuminhakijan on matkustettava jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle usein, voidaan myöntää lyhytaikaisia viisumeja useita käyntejä varten, edellyttäen, että kyseisten käyntien kokonaiskesto on enintään 90 päivää 180 päivän jaksolla.
      Sopimuksen 5 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille:

                     a)

                     puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona;

                     b)

                     virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella;

               Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä virkkeessä määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen, erityisesti kun

                     —

                     a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta jossakin jäsenvaltiossa oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai Azerbaidžanin tasavallassa oleskelevien unionin kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika,

                     —

                     b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä,

               on alle viisi vuotta.”

      Kun otetaan huomioon kyseisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ammattiasema tai sukulaisuussuhde Azerbaidžanin tasavallan kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltioiden alueella, unionin kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti Azerbaidžanin tasavallan alueella, tai siinä jäsenvaltiossa oleskelevaan unionin kansalaiseen, jonka kansallisuus kyseisellä henkilöllä on, heille on perusteltua myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa viisi vuotta tai jonka voimassaolo on rajattu toimikauden tai laillisen oleskelun kestoon, jos se on alle viisi vuotta.
      Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet vastaanottajana toimivan henkilön laillisesta oleskelusta.
      Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta olisi esitettävä vahvistus heidän ammatillisesta asemastaan ja toimikautensa pituudesta.
      Kyseistä määräystä ei sovelleta 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, jos heidät on sopimuksen mukaan vapautettu viisumivelvollisuudesta, eli jos heillä on diplomaattipassi.
      Jos on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaolo rajataan tähän jaksoon.

         ”2.   Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että heille on edellisen vuoden aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että he ovat käyttäneet sitä kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti:

                     a)

                     opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelman puitteissa;

                     b)

                     toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;

                     c)

                     ystävyyskaupunkien järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat;

                     d)

                     autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä Azerbaidžanin tasavallan ja jäsenvaltioiden alueiden välillä ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity joko jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa;

                     e)

                     lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat;

                     f)

                     Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin messuihin, näyttelyihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat;

                     g)

                     kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin ja konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa;

                     h)

                     henkilöt, jotka osallistuvat johonkin toimintaan tieteen, kulttuurin tai taiteen alalla tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin ja matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin;

                     i)

                     kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi;

                     j)

                     virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella;

                     k)

                     liikemiehet ja liikeyritysten edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin.

               Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä virkkeessä määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.”

      Yhden vuoden voimassa oleva toistuvaisviisumi myönnetään periaatteessa edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että viisuminhakijalle on edellisen vuoden (12 kuukauden) aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että hän on käyttänyt sitä kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti (henkilö ei esimerkiksi ole ylittänyt sallittua oleskeluaikaa) ja että toistuvaisviisumin hakemiselle on perusteet.
      Tapauksissa, joissa ei ole perusteltua myöntää vuoden voimassa olevaa viisumia, esimerkiksi, jos vaihto-ohjelma on alle vuoden pituinen tai henkilön ei tarvitse matkustaa kokonaisen vuoden ajan, viisumin voimassaoloaika on alle vuoden edellyttäen, että viisumin myöntämisen muut edellytykset täyttyvät.

         ”3.   Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja tämän artiklan 2 kohdassa mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti, paitsi jos tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, jolloin toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen jaksoon.
         4.   Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueella yhteensä enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

      Vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja myönnetään sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden (24 kuukauden) aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden voimassa olevaa toistuvaisviisumia kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti ja että syyt toistuvaisviisumin hakemiselle ovat edelleen voimassa. On huomattava, että vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa oleva viisumi myönnetään ainoastaan, jos viisuminhakijalle on kahden edellisen vuoden aikana myönnetty kaksi vähintään yhden vuoden voimassa olevaa viisumia ja kyseinen henkilö on käyttänyt näitä viisumeja kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti. Diplomaatti- ja konsuliedustustot päättävät kunkin viisumihakemuksen arvioinnin perusteella näiden viisumien voimassaoloajan, joka siis voi olla kahdesta viiteen vuotta.
      Toistuvaisviisumia ei ole pakko myöntää, ellei viisuminhakija ole käyttänyt aiempaa viisumiaan.
      2.2.3   Diplomaattipassien haltijat
      Sopimuksen 10 artiklassa määrätään seuraavaa:

         ”1.   Unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, ei vaadita viisumia Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten.
         2.   Edellä 1 kohdassa mainitut henkilöt voivat oleskella Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella ilman viisumia enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

      Sopimus ei kata menettelyjä, jotka koskevat diplomaattien sijoittamista jäsenvaltioihin. Siihen sovelletaan tavanomaista akkreditointimenettelyä.
      III.   MATKUSTUSASIAKIRJOIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ
      Osapuolet sopivat sopimukseen liitetyssä yhteisessä julistuksessa, että sekakomitean olisi arvioitava osapuolten matkustusasiakirjojen turvallisuustason vaikutusta tämän sopimuksen toimintaan. Tätä varten osapuolet sopivat ilmoittavansa toisilleen säännöllisesti toimenpiteistä, joita ne toteuttavat välttääkseen sen, että samalle ihmiselle myönnetään useita matkustusasiakirjoja, kehittääkseen matkustusasiakirjojen teknisiä turvaominaisuuksia sekä varmistaakseen matkustusasiakirjojen myöntämisen yksilöllisyyden.
      IV.   TILASTOT
      Jotta sekakomitea voi seurata sopimuksen täytäntöönpanoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden välein tilastotietoja. Näiden tilastotietojen olisi mahdollisuuksien mukaan sisällettävä seuraavat seikat kuukausittain eriteltyinä:

                  —

                  evättyjen viisumien määrä;

                  —

                  myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä;

                  —

                  myönnettyjen toistuvaisviisumien voimassaoloaika;

                  —

                  maksutta myönnettyjen viisumien määrä.

         (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1).

         (2)  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

         (5)  Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolaki hyväksyttiin Azerbaidžanin tasavallan lailla N:o 713-IVQ 2 päivänä heinäkuuta 2013, ja se tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2013.

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 565/2014/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, yksinkertaistetun järjestelmän käyttöönotosta henkilötarkastuksissa ulkorajoilla siten, että Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania hyväksyvät yksipuolisesti tietyt asiakirjat kansallisia viisumejaan vastaaviksi alueidensa läpi tapahtuvaa kauttakulkua varten tai 180 vuorokauden pituista ajanjaksoa kohden enintään 90 vuorokautta kestävää alueellaan oleskelua varten, sekä päätösten N:o 895/2006/EY ja N:o 582/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 157, 27.5.2014, s. 23). Diplomaattisten suhteiden puuttumisen vuoksi Kypros ei tällä hetkellä sovella päätöksen N:o 565/2014/EU säännöksiä Azerbaidžanin passien haltijoihin (diplomaattipassia lukuun ottamatta).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 539/2001 4 artiklan 1 kohdan mukainen poikkeus viisumivelvollisuudesta.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2005/761/EY, annettu 28 päivänä syyskuuta 2005, yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi (EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23).


title: Neuvoston päätös (EU) 2018/312, annettu 27 päivänä helmikuuta 2018, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Espanjan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

text:
               2.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 60/39

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/312,
   annettu 27 päivänä helmikuuta 2018,
   alueiden komitean yhden jäsenen, jota Espanjan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Iñigo de la SERNA HERNÁIZin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään seuraava henkilö alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               —

               Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).


               6.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 84/5

         Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen päätös,
   tehty 14. syyskuuta 2017,
   Liikkeen kansakuntien ja vapauden Euroopan puolesta rekisteröinnistä
   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (2018/C 84/05)
   EUROOPAN TASON POLIITTISISTA PUOLUEISTA JA EUROOPAN TASON POLIITTISISTA SÄÄTIÖISTÄ VASTAAVA VIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,
   ottaa huomioon Liikkeen kansakuntien ja vapauden Euroopan puolesta toimittaman hakemuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ’vastuuviranomainen’, vastaanotti 28. kesäkuuta 2017 Liikkeen kansakuntien ja vapauden Euroopan puolesta, jäljempänä ’hakija’, asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittaman hakemuksen, joka koskee sen rekisteröintiä Euroopan tason poliittiseksi puolueeksi.

               (2)

               Vastuuviranomainen tiedotti hakijalle 18. heinäkuuta 2017 puhelimitse asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 9 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, että hakijan hakemus oli puutteellinen, ja kertoi, mitä tietoja hakijan olisi vielä toimitettava hakemuksen täydentämiseksi.

               (3)

               Hakija esitti hakemustaan täydentäviä tietoja 25. heinäkuuta 2017.

               (4)

               Vastuuviranomainen pyysi 26. heinäkuuta 2017 hakijaa lähettämään virallisesti hakemuksesta vielä puuttuvat tiedot.

               (5)

               Hakija esitti hakemustaan täydentäviä tietoja 1. elokuuta 2017 ja 28. elokuuta 2017.

               (6)

               Vastuuviranomainen pyysi 29. elokuuta 2017 uudelleen hakijaa lähettämään virallisesti hakemuksesta vielä puuttuvat tiedot.

               (7)

               Hakija esitti hakemustaan täydentäviä tietoja 30. elokuuta 2017 ja 4. syyskuuta 2017.

               (8)

               Hakija on toimittanut asiakirjat, jotka osoittavat sen täyttävän asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 3 artiklassa säädetyt edellytykset ja erityisesti osoittavat sen olevan edustettuna tai sen seuraavien jäsenten olevan edustettuina Euroopan parlamentissa tai kansallisissa parlamenteissa tai alueparlamenteissa tai alueneuvostoissa vähintään neljäsosassa jäsenvaltioista: Jean-François Jalkh (Front national, Ranska), Harald Vilimsky (Freiheitliche Partei Österreichs, Itävalta), Gerolf Annemans (Vlaams Belang, Belgia), jotka ovat hakijan jäsenpuolueiden jäseniä, ja Lorenzo Fontana (Italia), Michał Marusik (Puola), Janice Atkinson (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Laurenţiu Rebega (Romania), jotka ovat suoraan hakijan jäseniä.

               (9)

               Hakija on toimittanut asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 liitteessä esitetyn ilmoituksen sekä perussääntönsä, joka sisältää kyseisen asetuksen 4 artiklassa vaaditut määräykset.

               (10)

               Hakija on toimittanut täydentäviä asiakirjoja komission delegoidun asetuksen (EU, Euratom) 2015/2401 (2) 1 ja 2 artiklan mukaisesti.

               (11)

               Vastuuviranomainen on tarkastellut hakemusta ja siihen liitettyjä asiakirjoja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 9 artiklan mukaisesti ja katsoo, että hakija täyttää asetuksen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja että sen perussääntö sisältää asetuksen 4 artiklassa vaaditut määräykset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Liike kansakuntien ja vapauden Euroopan puolesta rekisteröidään Euroopan tason poliittiseksi puolueeksi.
   Se saa eurooppalaisen oikeushenkilöllisyyden päivänä, jona tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu vastaanottajalle

               Mouvement pour une Europe des nations et des libertés

               3, rue de Téhéran

               75008 Paris

               RANSKA

      Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2017.

            Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen puolesta

            Johtaja

         M. ADAM

      (1)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 1.

      (2)  Komission delegoitu asetus (EU, Euratom) 2015/2401, annettu 2. lokakuuta 2015, Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rekisterin sisällöstä ja toiminnasta (EUVL L 333, 19.12.2015, s. 50).

      LIITE

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «MENL».
         Le logo de l’association est un aigle bleu en vol. Il est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association rassemble les mouvements politiques, les élus européens, nationaux, régionaux et locaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers qui adhèrent au programme politique défini dans l’ANNEXE 2. Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier, elle peut, sur décision du bureau, s’engager dans la procédure de reconnaissance en tant que parti politique au niveau européen conformément au règlement (CE) no 2004/2003 du parlement européen et du Conseil du 4 novembre 2003 relatif au statut et au financement des partis politiques au niveau européen et leurs actes modificatifs.
         L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale du MENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des partis membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les personnes physiques qui, après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.

                     3.

                     Sont partis membres de l’association les personnes morales qui après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent par leur représentants au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.
                     Liste de partis membres est définie dans l’ANNEXE 3 de statuts.

                     4.

                     Sont membres observateurs de l’association les personnes physiques et/ou personnes morales soutient l’association à réalisation de son objet sans payer la cotisation.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de partis membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

                     3.

                     Les membres observateurs peuvent assister aux réunions auxquelles ils ont été invités avec le droit d’expression mais sans droit d’initiative ni droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour défaut de paiement de la cotisation annuelle ou pour tout autre motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Cotisations – Ressources

                     1.

                     Les membres de l’association contribuent à sa vie matérielle par le versement d’une cotisation dont le montant est fixé chaque année par le Bureau.

                     2.

                     Les ressources de l’association sont constituées des cotisations annuelles et de toute ressource d’origine publique ou privée autorisée par les lois et règlements nationaux et européens en vigueur.

            Article 9

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président et un trésorier.
                     Il pourra être complété par adjonction d’un ou plusieurs membres individuels. La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.
                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.
                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 10

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit

                                 —

                                 sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Quorum: le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 11

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Le membres de Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 12

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 13

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.

            Article 14

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.
         Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.

            Article 15.1.

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Le secrétariat est dirigé par le secrétaire général et peut être composé de plusieurs membres sous la responsabilité directe du secrétaire général.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     la gestion du secrétariat général et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     la coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des partis membres, les membres observatoires et le secrétariat général du Groupe ENL au Parlement européen;

                     —

                     la préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     la vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15.2.

            Secrétaire générale et coordinateur

         Le Secretariat est dirigé par le secrétaire général choisi par le Bureau sous recommandation du président.
         Le secrétaire général peut assister à toutes réunions des organes de l’association sans droit de vote. Il est élu pour une période de 5 ans renouvelable indéfiniment. Il peut déléguer l’exercice de ses responsabilités pour une période déterminée.
         La poste de secrétaire général peut être rémunérée.
         Le secrétaire général avec l’accord du président peut être assisté dans ses taches par une équipe composant le Secrétariat. Il gère en toute autonomie cette équipe dont il est le responsable hiérarchique.

            Article 16

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les états financiers, les notes d’accompagnement et les comptes sont vérifiés et préparés par un expert-comptable indépendant.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.

            Article 17

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargé des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 18

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 19

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 20

            Fondation politique européenne affiliée

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés, en abrégé «FENL» est la fondation politique européenne officielle du Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, qui soutien et complète les objectifs décrits dans l’Article 3 par observation, analyse et contribution au débat.

            Fait à Strasbourg le 14 juin 2017.

               Jean François JALKH,

                  Président

         Annexe 1
         Logo

         Annexe 2
         Programme politique
         1.   Respect du principe de Démocratie

         Le MENL et ses membres basent leur projet politique en conformité avec les principes démocratiques et avec la charte des droits fondamentaux et rejettent de ce fait toute affiliation passée ou présente, toute connexion ou sympathie pour tout projet autoritaire ou totalitaire.
         2.   Souveraineté

         Le MENL est convaincu que la souveraineté des États et des peuples, en s’appuyant sur la coopération entre les nations, est une solution. Elle rejette donc toute politique visant à créer un Super-État ou tout modèle supranational. L’opposition à tout transfert de souveraineté nationale à des instances supranationales et/ou des institutions européennes est l’un des principes fondamentaux qui unissent les membres du MENL.
         3.   Identité

         Les partis et les Députés européens du MENL fondent leur alliance politique sur la préservation de l’identité des peuples et des nations d’Europe, en conformité avec les caractéristiques spécifiques de chaque peuple. Le droit de contrôler et de réguler l’immigration est donc un principe fondamental partagé par les membres du MENL.
         4.   Spécificité

         Les membres du MENL reconnaissent les droit de chacun à défendre leurs modèles économiques, sociaux, culturelles et territoriaux spécifiques et uniques en Europe. Le MENL cherche à préserver la diversité des projets politiques de ses membres.
         5.   Libertés

         Les membres du MENL fondent leur mouvement politique sur la défense des libertés individuelles et mettant l’accent sur l’importance particulière de la protection de la liberté d’expression parmi lesquels la liberté numérique est aujourd’hui de plus en plus menacé.
         6.   La culture comme base de l’action politique

         Le MENL considère que la culture est l’essence même de toute action politique, et que seul une pédagogie culturelle et scientifique peut permettre de développer une conscience politique chez le citoyen.

         Annexe 3
         Liste des partis membres

                     1.

                     Freiheitliche Partei Österreichs - FPÖ - Autriche

                     2.

                     Front National – FN - France

                     3.

                     Svoboda a přímá demokracie – SPD - République tchèque

                     4.

                     Vlaams Belang – VB – Belgique (Flandre)