title: Komission päätös (EU) 2017/1149, annettu 27 päivänä syyskuuta 2016, valtiontuesta SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), jonka Romania on myöntänyt romanialaisille alueellisille lentoasemille (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
               29.6.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 166/36

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1149,
   annettu 27 päivänä syyskuuta 2016,
   valtiontuesta SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), jonka Romania on myöntänyt romanialaisille alueellisille lentoasemille

         (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031)

   (Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Romania ilmoitti komissiolle 17 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä sähköisellä ilmoituksella SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukiohjelmasta, josta myönnetään julkista tukea pienten (2) alueellisten lentoasemien hyväksi. Ilmoitus kirjattiin asianumerolla N 185/2010.

               (2)

               Komissio pyysi ilmoitetusta toimenpiteestä lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä lokakuuta 2010, 3 päivänä joulukuuta 2010 ja 17 päivänä maaliskuuta 2011. Romanian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 22 päivänä heinäkuuta 2010, 27 päivänä lokakuuta 2010, 20 päivänä tammikuuta 2011 ja 5 päivänä huhtikuuta 2011.

               (3)

               Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 15 päivänä syyskuuta 2010, että ilmoitettuun ohjelmaan oli tehty muutoksia, jotka koskivat erityisesti tuensaajien lukumäärää.

               (4)

               Komissio ilmoitti Romanialle 24 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja muista lentoasemien hyväksi toteutettavista toimenpiteistä, jotka eivät sisältyneet ilmoitukseen mutta joista komissio sai Romanialta tiedon alustavassa arviointivaiheessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Romanian viranomaiset ilmoittivat alustavassa arviointivaiheessa komissiolle muun muassa, että alueellisille lentoasemille oli myönnetty vuosina 2007–2009 julkista rahoitusta toimintatappioiden kattamiseksi.

               (5)

               Komissio teki menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen oikaisun 23 päivänä kesäkuuta 2011.

               (6)

               Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

               (7)

               Romania esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 27 päivänä kesäkuuta 2011, 5 päivänä heinäkuuta 2011 ja 19 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

               (8)

               Komissio vastaanotti huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta: lentoliikenteen harjoittaja Carpatairilta, Cluj-Napocan lentoasemalta ja Romanian lentoasemien yhdistykseltä (Romanian Association of Airports, jäljempänä ’RAA’).

               (9)

               Komissio välitti asianomaisten osapuolten huomautukset Romanialle 16 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

               (10)

               Romania peruutti ilmoituksensa Romanian pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointien suunnitellusta rahoitusohjelmasta 25 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Romania sitoutui rahoittamaan tällaisia lentoasemia noudattaen EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta] määräysten soveltamisesta tehtyä komission päätöstä 2005/842/EY (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös’ (5)). Näin ollen komissio päätti tätä toimenpidettä koskevan tutkimuksensa 31 päivänä lokakuuta 2011. Muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetyn julkisen rahoituksen osalta.

               (11)

               Komission suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014 (6). Niillä korvattiin lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 julkaistut suuntaviivat, jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat’.

               (12)

                  Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa. Huomautuksia ei esitetty.

         2.   TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

   2.1   RIIDANALAISET TOIMENPITEET

               (13)

               Kuten edellä on mainittu, Romania tiedotti komissiolle pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointeja koskevan ilmoituksen yhteydessä, että useimmat Romanian pienet alueelliset lentoasemat olivat tappiollisia ja että niiden toimintatappiot katettiin julkisella rahoituksella vuosittain.

               (14)

               Taulukossa 1 esitetään luokan D lentoasemille (7) vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus Romanian toimittamien tietojen mukaan.

                  Taulukko 1

                  13 alueelliselle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus (tuhatta Romanian leuta)

                           Lentoasema

                           2007

                           2008

                           2009

                           Yhteensä

                           Arad

                           2 900

                           3 400

                           4 041

                              10 341

                           Bacău

                           3 730,99

                           1 765,52

                           394,14

                              5 890,65

                           Baia Mare

                           2 620

                           6 977

                           6 135

                              15 732

                           Cluj-Napoca

                           34 927

                           43 500

                           44 500

                              122 927

                           Craiova

                           6 505,33

                           8 377,08

                           25 099

                              39 981,38

                           Iaşi

                           19 843,12

                           12 314,89

                           7 812,15

                              39 970,16

                           Oradea

                           3 160

                           6 021

                           5 450

                              14 631

                           Satu Mare

                           3 890

                           3 460

                           2 676

                              10 026

                           Sibiu

                           13 889

                           66 818

                           13 545

                              94 252

                           Suceava

                           5 812,43

                           5 464,52

                           4 614,07

                              15 918,02

                           Targu Mureş

                           4 083,30

                           18 175,60

                           15 573,65

                              37 832,55

                           Tulcea

                           11 651

                           16 921

                           2 069

                              30 641

                           Constanţa

                           25 054,85

                           17 042,27

                           10 161,42

                              52 258,54

                              YHTEENSÄ

                              138 067,02

                              210 236,88

                              142 070,43

                              490 401,3

               (15)

               Alustavan tutkintavaiheen aikana Romania ilmoitti, että kyseessä oleva rahoitus olisi suurelta osin tukea, johon ei sovelleta ilmoitusvelvollisuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla. Romanian mukaan ainoa poikkeus tästä oli Timișoaran lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus. Komissio tutkii tätä rahoitusta asianumerolla SA.31662 (8).

               (16)

               Romania väitti muun muassa, että alueellisille lentoasemille vuosittain myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta. Tässä suhteessa toimenpide olisi täyttänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset kumulatiivisesti:

                           a)

                           Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen oli annettu lentoasemanpitäjien tehtäväksi hallituksen päätöksellä 398/1997, jossa määritellään muun muassa julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa käytettävät parametrit ja järjestelyt liiallisen korvauksen maksamisen välttämiseksi.

                           b)

                           Lentoasemien vuosittainen liikennemäärä oli alle 1 000 000 matkustajaa.

               (17)

               Hallituksen päätöksessä 398/1997 viitataan alueellisten lentoasemien omistuksen siirtymiseen liikenneministeriöltä paikallisille hallintoelimille, minkä seurauksena niiden asema muuttuu riippumattomista harjoittajista (’regii autonome’), joilla on kansalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä, riippumattomiksi harjoittajiksi, joilla on paikalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä. Päätökseen sisältyy muun muassa niiden omaisuuseriä, talousarvioita ja henkilöstöä koskevia säännöksiä. Päätöksen liitteissä säädetään lentoasemien organisaatiosta ja rahoituksesta. Liitteissä luetellaan myös lentoaseman pitäjien toiminnot (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa ilma-alusten, matkustajien ja lentoaseman toimintojen turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden, asematasojen ja välineiden kehittäminen, huoltaminen ja uudistaminen), mutta niitä ei esitetä lentoaseman pitäjiä sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Luetellut toiminnot koskevat kaikkia asiaan kuuluvia lentoasemia; eri lentoasemille ei ole siis laadittu omia luetteloita. Romania väitti, että nämä toiminnot ja erityisesti asianomaisten lentoasemien yleinen hallinta pitäisi katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja että toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille pitäisi arvioida SEUT-sopimuksen 106 artiklan perusteella.

               (18)

               Lentoasemien rahoituksen osalta hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että kyseisten lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katettaisiin omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella. Romanian viranomaiset väittävät tämän mekanismin estävän liiallisen korvauksen maksamisen sikäli, että lentoasemat voivat saada korvausta vain kaikkien kustannusten kattamiseen riittävän määrän, jolloin liiallista korvausta ei pääse muodostumaan.

               (19)

               Lisäksi Romanian viranomaiset huomauttivat, että toimintoja, jotka eivät liity suoraan lentoasemien ydintoimintoihin, ei tueta julkisin varoin, mikä on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 34 kohdan ja 53 kohdan iv alakohdan mukaista.

               (20)

               Yksi taulukossa 1 luetelluista lentoasemista, Constanțan lentoasema, ei kuulu hallituksen päätöksen 398/1997 soveltamisalaan. Romanian viranomaiset selittivät, että tälle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on hallituksen päätöksen 523/1998 mukaisesti korvausta julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. Päätöksessä säädetään, että Societatea Națională ”Aeroportul Internațional Constanța” on valtion omistama osakasyhtiö ja että sitä edeltänyt oikeushenkilö (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) lakkautetaan. Päätös ja sen liitteet sisältävät säännöksiä, jotka koskevat omaisuuseriä, organisaatiorakennetta ja rahoitusta, sekä luettelon lentoaseman pitäjän suorittamista toiminnoista (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa matkustajien ja ilma-alusten turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden ja asematasojen ylläpito). Näitä toimintoja ei ole esitetty lentoaseman pitäjää sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Rahoituksesta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, että rahoitettavien omaisuuserien ja kustannusten lajista riippuen kustannukset voidaan rahoittaa omin varoin ja luotot joko omin varoin ja niitä täydentävällä julkisella rahoituksella tai pelkällä julkisella rahoituksella (9). Romanian viranomaiset huomauttivat lisäksi tämän lentoaseman olevan Romanian ja Yhdysvaltojen sotilastukikohta, minkä vuoksi sen toiminnan jatkuvuus katsotaan kansallisen turvallisuuden strategiseksi tavoitteeksi.

         2.2   TUEN MYÖNTÄVÄT VIRANOMAISET

               (21)

               Valtion omistamalle lentoasemalle (Constanțan lentoasema) kyseinen rahoitus myönnetään valtion talousarviosta. Muille lentoasemille, joiden omistajuus siirrettiin paikallisviranomaisille hallituksen päätöksellä 398/1997, julkisen rahoituksen myöntävät paikallisviranomaiset paikallisista resursseista.

         2.3   TUENSAAJAT

               (22)

               Tuensaajia ovat romanialaisten Aradin, Bacăun, Baia Maren, Cluj-Napocan, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Târgu Mureșin, Tulcean ja Constanțan lentoasemien pitäjät.

               (23)

               Taulukossa 2 esitetään näiden lentoasemien liikenne tarkasteluajanjaksolla (2007–2009) sekä viime vuosina (2013–2015).

                  Taulukko 2

                  Liikenne tarkastelluilla 13 lentoasemalla

                           Lentoasema

                           2007

                           2008

                           2009

                           2013

                           2014

                           2015

                           Arad

                           67 183

                           128 835

                           88 147

                           40 855

                           28 405

                           8 623

                           Bacău

                           114 323

                           119 657

                           195 952

                           307 488

                           313 376

                           364 727

                           Baia Mare

                           15 334

                           22 468

                           24 983

                           16 568

                           21 560

                           19 228

                           Cluj-Napoca

                           390 434

                           752 181

                           834 400

                           1 035 438

                           1 179 161

                           1 485 937

                           Craiova

                           5 113

                           13 021

                           13 977

                           40 291

                           138 886

                           116 947

                           Iaşi

                           126 334

                           145 933

                           148 538

                           231 933

                           273 047

                           381 603

                           Oradea

                           35 805

                           38 913

                           39 108

                           38 805

                           36 501

                           8 118

                           Satu Mare

                           5 883

                           7 298

                           11 101

                           16 195

                           12 644

                           17 375

                           Sibiu

                           105 654

                           141 032

                           154 160

                           189 152

                           215 951

                           278 403

                           Suceava

                           20 909

                           23 591

                           32 590

                           20 054

                           219 (10)

                           2 359

                           Targu Mureş

                           157 531

                           70 349

                           84 120

                           356 699

                           343 521

                           335 993

                           Tulcea

                           1 029

                           4 032

                           854

                           1 894

                           1 311

                           394

                           Constanţa

                           48 705

                           67 227

                           73 664

                           70 090

                           154 320

                           71 165

               (24)

               Näistä 13 lentoasemasta vain viisi (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea) sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä toisesta EU:n lentoasemasta. Aradin lentoasema sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä Timișoaran lentoasemasta. Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin sekä 1 tunnin ja 10 minuutin matkan päässä toisistaan. Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Oradean lentoasema sijaitsee 80 kilometrin ja noin puolentoista tunnin matkan päässä Unkarissa sijaitsevasta Debrecenin lentoasemasta.

                  Taulukko 3

                  Etäisyys ja matka-aika lähimmille lentoasemille

                           Lentoasema

                           Lähin lentoasema

                           Etäisyys
                           (km)

                           Matka-aika

                           Arad

                           Timişoara

                           50

                           0 h 40 min

                           Bacău

                           Iaşi

                           138

                           2 h

                           Baia Mare

                           Satu Mare

                           76

                           1 h 10 min

                           Cluj-Napoca

                           Târgu Mureş

                           104

                           1 h 27 min

                           Craiova

                           Sibiu

                           223

                           3 h 28 min

                           Iaşi

                           Bacău

                           128

                           2 h

                           Satu Mare

                           Baia Mare

                           76

                           1 h 10 min

                           Sibiu

                           Târgu Mureş

                           124

                           1 h 46 min

                           Suceava

                           Iaşi

                           170

                           2 h 45 min

                           Targu Mureş

                           Cluj-Napoca

                           107

                           1 h 45 min

                           Tulcea

                           Constanţa

                           111

                           1 h 30 min

                           Constanţa

                           Tuzla

                           45

                           0 h 30 min

                           Oradea

                           Debrecen (Unkari)

                           80

                           1 h 30 min

               (25)

               Niiden lentoasemien osalta, joita lähinnä oleva toinen lentoasema sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä, Romanian viranomaisia pyydettiin tarkentamaan niiden mahdolliset erityispiirteet, joiden perusteella voitaisiin pitää perusteltuna oletusta, että kyseiset lentoasemat sijaitsevat eri vaikutusalueilla siten kuin vaikutusalue on määritelty vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa (11).

               (26)

               Romania vastasi tähän komission pyyntöön seuraavasti (12):

         ARAD – TIMIȘOARA

               (27)

               Aradin lentoasema on avoinna kotimaiselle ja kansainväliselle matkustaja- ja rahtiliikenteelle, ja sillä oli 1 800 metrin pituinen ja 45 metrin levyinen kiitotie. Lentoaseman kapasiteetti on 200 matkustajaa tunnissa. Lentoasemalla on laadukas tekninen varustus. Romanian mukaan paikallisviranomaiset hyväksyivät tietojen toimittamisen aikaan Aradin lentoaseman laajentamisen ja modernisoimisen rahoituksen muun muassa siksi, että paikallisviranomaisten strategisena tavoitteena oli tehdä lentoasemasta intermodaalinen matkustaja- ja rahtiliikenteen keskus alueen kehittämiseksi.

               (28)

               Vuosina 2007–2009 lentoasema keskittyi halpaliikenteeseen. Blueair lensi useisiin eurooppalaisiin kohteisiin (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona ja Treviso) ja Ryanair lensi yhteen kohteeseen (Milano) huhti–kesäkuussa 2008.

               (29)

               Romanian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle lentoaseman vuonna 2008 laatiman analyysin mainitun ajanjakson toiminnasta ja matkustajaliikenteestä vuosina 2009–2020.

               (30)

               Analyysista kävivät ilmi seuraavaa:

                           —

                           Tulot muusta kuin ilmailutoiminnasta kasvoivat 0,7 miljoonasta leusta (2007) 1,3 miljoonaan leuhun (2008).

                           —

                           Tulot ilmailutoiminnasta kasvoivat 1,7 miljoonasta leusta (2007) 2,3 miljoonaan leuhun (2008).

                           —

                           Käsittelytulot kasvoivat 0,2 miljoonasta leusta (2007) 1 miljoonaan leuhun (2008).

                           —

                           Lentoaseman julkinen rahoitus kasvoi 2,4 miljoonasta leusta (2007) 3,4 miljoonaan leuhun (2008).

               (31)

               Analyysin mukaan pääasiallinen lentoaseman kasvua lisännyt tekijä oli halpaliikenne: Blue Airin operoimat reittilennot muodostivat 88 prosenttia ja Ryanairin reittilennot 11 prosenttia vuoden 2008 matkustajaliikenteestä. Analyysissa oletettiin, että lentoyhteyksiä voidaan laajentaa houkuttelemalla mukaan uusi halpalentoyhtiö, EasyJet.

               (32)

               Analyysissa esitettyjen optimistisimpien ennusteiden mukaan Aradin lentoaseman liikennemäärä, joka oli 128 834 matkustajaa vuonna 2008, nousee 1 064 116 matkustajaan vuonna 2020.

               (33)

               Timișoaran lentoaseman henkilöliikenne oli 859 329 matkustajaa vuonna 2007, ja se kasvoi 886 083 matkustajaan vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaan vuonna 2009. Vuosina 2007–2009 lentoasema oli Carpatairin alueellinen päälentoasema; Carpatair on alueellinen täyden palvelun lentoliikenteen harjoittaja, joka lensi noin 32 kotimaiseen ja eurooppalaiseen kohteeseen. Lentoasemalla liikennöivät myös muun muassa Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines ja Wizzair.

         BAIA MARE – SATU MARE

               (34)

               Baia Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä säännöllisesti lyhyen välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden enimmäiskapasiteetti on 75 matkustajaa.

               (35)

               Satu Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä keskipitkän välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden matkustajaistuinkapasiteetti riittää enintään 180 matkustajalle. Lentoaseman kapasiteetti on 100 matkustajaa tunnissa.

         CONSTANȚA – TUZLA

               (36)

               Tuzlan lentoasemalla on ruohopäällysteinen kiitotie, joka on pienten ilma-alusten (joiden lentoonlähtöpaino (MTOW) on enintään 5 700 kilogrammaa (13)) käytössä; lentoasemalla ei ole radionavigointijärjestelmää. Constanțan lentoasemalta lähti vuosina 2007–2009 huomattavasti vähemmän lentoja, jotka tehtiin enintään 5 700 kilogramman lentoonlähtöpainon omaavilla ilma-aluksilla, kuin Tuzlan lentoasemalta (5–16 kertaa vähemmän tarkasteluajanjaksolla). Tuzlan lentoasemalla liikennöi pääasiassa erikoislentoja, kun taas Constanțan lentoasemalla liikennöi kaupallisen liikenteen keskisuuria ja suuria ilma-aluksia.

         ORADEA – DEBRECEN

               (37)

               Debrecenin lentoasema Unkarissa on 80 kilometrin päässä Oradean lentoasemasta, mutta matka-aika on vähintään puolitoista tuntia, sillä matkan aikana pitää kulkea passintarkastuksen läpi Romanian ja Unkarin välisellä rajalla; Romania ei kuulu Schengen-alueeseen toisin kuin Unkari. Debrecenin lentoasemalla oli 42 900 matkustajaa vuonna 2007, 42 650 matkustajaa vuonna 2008 ja 25 060 matkustajaa vuonna 2009. Näillä kahdella lentoasemalla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Debrecenin lentoasema keskittyi tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina), kun taas Oradean lentoasema keskittyi alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaanlentoihin.

         2.4   BUDJETTI

               (38)

               Tarkastelun kohteena olevan toimenpiteen kokonaisbudjetti on 490 401,3 tuhatta leuta, kuten taulukossa 1 esitetään.

         2.5   MUUT KÄYNNISSÄ OLEVAT TUTKINTAMENETTELYT

               (39)

               Tämän päätöksen kohteena olevien tutkintamenettelyjen lisäksi komissio käynnisti 31 päivänä heinäkuuta 2015 kaksi muodollista tutkintamenettelyä, jotka koskevat muun muassa julkisia rahoitustoimenpiteitä, jotka myönnettiin Cluj-Napocan lentoaseman hyväksi vuosina 2010–2014 (14) ja Târgu Mureșin lentoaseman hyväksi vuosina 2011–2014 (15).

         3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

               (40)

               Kuten johdanto-osan 4 kappaleessa kerrotaan, komissio päätti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja toimintatappioiden kattamiseksi vuosina 2007–2009 myönnetystä julkisesta rahoituksesta. Romanian peruutettua tämän jälkeen ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta (katso johdanto-osan 10 kappale).

               (41)

               Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kriteerit, joiden mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista maksettava korvaus ei muodosta SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua etua, eivät täyty tässä tapauksessa kumulatiivisesti.

               (42)

               Altmark-tuomion (16) neljännen kriteerin mukaan korvaus on rajattava tehokkaasti toimivan yrityksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, jotta korvausta ei katsota valtiontueksi. Kriteeri katsotaan täytetyksi, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla. Vaihtoehtoisesti korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

               (43)

               Komissio katsoi alustavasti, ettei kriteeri täyttynyt, sillä tukea saaneiden lentoasemien pitäjiä ei ollut valittu julkisella tarjouskilpailulla. Romania ei ollut myöskään väittänyt, että korvaus olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle tyypilliselle lentoaseman pitäjälle aiheutuisi.

               (44)

               Tästä syystä komissio katsoi, että toimenpide tuotti tuensaajille taloudellisen edun, ja totesi alustavasti, että vuotuiset toimintatuet olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

               (45)

               Komissio totesi myös, ettei Romania ollut kiistänyt toimenpiteen luokittelemista tueksi.

               (46)

               Toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio esitti epäilyjä sen suhteen, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset olisivat täyttyneet ja että lentoasemille vuosittain maksetut toimintatuet olisivat siksi vapautettuja ilmoitusvelvollisuudesta, kuten Romania alun perin väitti.

               (47)

               Tässä suhteessa komissio huomautti ensin, että jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä voidaan soveltaa tietyissä tapauksissa, kyseisten palveluiden on oltava aidosti yleisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita ja jäsenvaltion on määriteltävä ne selvästi sellaisiksi.

               (48)

               Komissio katsoi tässä tapauksessa, etteivät Romanian toimittamat tiedot riittäneet perusteluksi sille, että 13 alueellisen lentoaseman toiminta voitaisiin katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi siinä mielessä, että lentoasemien kattaman alueen yhteydet muuhun maahan olisivat riittämättömät, jos ne jätettäisiin yksin markkinavoimien hallintaan.

               (49)

               Komissio katsoi myös, ettei jäsenvaltio ollut määritellyt lentoasemapalveluita selvästi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Komissio katsoi alustavasti, että alueellisten lentoasemien ilmeinen sijainti samalla vaikutusalueella voi selittää, miksi nämä lentoasemat tuottivat tappiota. Tältä osin komissio huomautti, että monilla näistä lentoasemista oli alle 50 000 matkustajaa vuosittain ja että niiden lineaarinen etäisyys toisistaan oli alle 100 kilometriä.

               (50)

               Näin ollen komissio katsoi, että julkisen palvelun määritelmä ei ollut riittävän selvä ja että se saattaa olla ilmeisen virheellinen sikäli, kun lentoasemien pitäminen olisi voitu määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ilman tosiasiallista tarvetta taata vaikutusalueen kunkin lentoaseman yhteys muuhun maahan.

               (51)

               Komissio epäili myös, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa esitetyt toimeksiantoasiakirjan sisältöä koskevat vaatimukset eivät täyttyneet kokonaisuudessaan.

               (52)

               Lopuksi komissio huomautti, että vaikka Romanian viranomaiset ovat vahvistaneet tukea myönnetyn vain lentoasemien ydintoimintoihin, ei ollut riittävän selvää, oliko tukea tosiasiallisesti myönnetty vain tukikelpoisten toimintojen kustannuksiin. Toimeksiantoasiakirja ei sisältänyt erillissäännöksiä tukikelpoisten kustannusten rajaamisesta lentoasemien ydintoimintoihin.

         4.   ROMANIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

               (53)

               Romanian menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskivat pääasiassa komission epäilyjä valtiontukiohjelmasta, jolla rahoitetaan sellaisten lentoasemien infrastruktuuria, joiden vuotuinen liikennemäärä oli alle miljoona matkustajaa; tätä ohjelmaa koskeva ilmoitus on peruutettu.

               (54)

               Romanian alueellisten lentoasemien julkisen rahoituksen osalta Romania vastasi komission näkemykseen, jonka mukaan lentoasemien liian suuri määrä tietyillä alueilla estää näiden lentoasemien kehittymistä, ilmoittamalla, että alueellisten lentoasemien tilanne (liikenteen vähäisyys, jonka vuoksi lentoasemien toiminta ei voi olla voitollista) johtui ensisijaisesti niiden alueiden kehitysasteesta, joilla lentoasemat sijaitsivat, ei niinkään lentoasemien etäisyydestä lähimpään toiseen lentoasemaan.

               (55)

               Hallituksen päätökseen 398/1997 perustuvan julkisen rahoituksen osalta Romania tarkensi, että tukisummia ei makseta vuoden alussa kustannusennusteiden perusteella eikä mahdollisia ylijäämiä palauteta tilivuoden päätteeksi, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään, vaan rahoitus myönnetään hetkellä, jolloin toimintoja toteutetaan, tositteiden perusteella ja hyväksytyn talousarvion rajoissa.

         5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

   5.1   CARPATAIRIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

               (56)

               Carpatairin huomautukset koskevat osittain Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta. Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa on kerrottu, Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta käsitellään toisessa muodollisessa tutkintamenettelyssä (17). Tästä syystä komissio esittää seuraavassa vain ne Carpatairin huomautukset, jotka koskevat tarkasteltavana olevaa asiaa.

               (57)

               Carpatair toteaa, että toimintatuen myöntämistä pidetään yleensä laittomana ja EU:n edun vastaisena ja että sitä pitäisi myöntää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Toimintatuen myöntäminen lentoasemille olisi Carpatairin näkemyksen mukaan alalle haitallista seuraavista syistä:

                           a)

                           Se loisi epäreilua kilpailua EU:n lentoasemien välille, sillä valtiontukea saava lentoasema voisi houkutella lentoliikenteen harjoittajia tarjoamalla alennuksia lentoasemamaksuista. Tuen ulkopuolelle jäävät lentoasemat eivät voisi kilpailla lentoliikenteen harjoittajista tehokkaasti.

                           b)

                           Toimenpide kannustaisi toimintatukea saavia lentoasemia tarjoamaan lentoasemamaksuista suuria alennuksia, jollaisia ei annettaisi, jos lentoasemat toimisivat markkinoiden ehdoilla.

               (58)

               Carpatair huomauttaa, että toimintatuki vaikuttaa haitallisesti lentoliikenteen ja lentoasemapalveluiden markkinoihin, sillä se johtaa lentoasemien väliseen epäreiluun kilpailuun ja lopulta näillä lentoasemilla liikennöivien lentoyhtiöiden väliseen epäreiluun kilpailuun. Toimintatuet aiheuttavat epäreilua kilpailua Romanian lentoasemien välille ja vaikuttavat haitallisesti myös naapurimaissa, kuten Unkarissa, sijaitseviin lentoasemiin.

         5.2   RAA:N ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

               (59)

               RAA on voittoa tavoittelematon yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka edustaa Romanian siviililentoasemia.

               (60)

               RAA:n menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskevat pääasiassa infrastruktuuri-investointeja rahoittavaan valtiontukiohjelmaan liittyviä eri näkökohtia. RAA:n huomautusten pääsisältö on se, että Romanian useimpien alueellisten lentoasemien infrastruktuuri vaatii uudistamista ja on tasoltaan selvästi muiden EU:n jäsenvaltioiden lentoasemainfrastruktuuria heikompaa. RAA:n mukaan julkisen rahoituksen myöntäminen lentoasemainfrastruktuurin uudistamiseen on perusteltua, koska Romaniassa ei ole käyttökelpoisia ja luotettavia vaihtoehtoisia liikennemuotoja (ei moottoriteitä eikä suurnopeusjunia).

         5.3   CLUJ-NAPOCAN LENTOASEMAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

               (61)

               Cluj-Napocan lentoaseman mukaan paikallisen hallintoelimen sille myöntämää julkista rahoitusta käytettiin vain muiden kuin taloudellisten toimintojen tukemiseen, minkä vuoksi rahoitus jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle.

               (62)

               Kyseiset tukisummat oli lentoaseman mukaan tarkoitettu kattamaan joidenkin lentoaseman tiloissa harjoitettavien, muiden kuin taloudellisten toimintojen, kuten rajavartioinnin, erikoisjoukkojen, tullin, poliisin ja erityisilmailuyksikön, kustannukset sekä tuki-infrastruktuurista ja -välineistä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien niiden ylläpidosta, uudistamisesta ja hallinnasta aiheutuvat kustannukset, sekä lentoaseman lisäpalveluista, paloturvallisuudesta, ensiavusta ja turvallisuustoimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. Cluj-Napocan lentoaseman mukaan nämä kustannukset kuuluvat julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, minkä vuoksi ne eivät kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan.

               (63)

               Lentoasema ilmoitti myös, ettei se kirjannut vuosina 2007–2009 toimintatappioita.

         6.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIÄ HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ROMANIAN HUOMAUTUKSET

               (64)

               Romania toimitti komissiolle 17 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa asianomaisten osapuolten tutkinnan aikana esittämistä huomautuksista.

               (65)

               Huomautukset koskivat yksinomaan ilmoitettua infrastruktuuri-investointeja koskevaa valtiontukiohjelmaa, mutta osalla niistä on merkitystä tämän päätöksen kohteena olevien toimintatukien arvioinnin kannalta. Nämä huomautukset esitetään lyhyesti seuraavassa.

               (66)

               Romanian mukaan useimpien Romanian alueellisten lentoasemien vuotuinen liikennemäärä on alle 50 000 matkustajaa ja että millään näistä lentoasemista matkustajamäärä ei tule olemaan yli 300 000 matkustajaa vuoteen 2015 mennessä. Tällä perusteella Romania katsoo, ettei näille lentoasemille myönnettävä julkinen tuki todennäköisesti vaikuta kilpailuun eikä vääristä jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

               (67)

               Romanian mukaan myöskään lentoasemien välinen etäisyys ei vaikuta millään tavoin niiden kehittymiseen. Tämä johtuu siitä, että matka-aika lentoasemalta toiselle on yleensä yli 2 tuntia, vaikka lineaarinen etäisyys olisikin alle 100 kilometriä, minkä vuoksi nämä lentoasemat eivät muodosta toinen toisilleen kilpailupainetta.

         7.   TUEN ARVIOINTI

               (68)

               Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa on selitetty, Romanian peruutettua ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta. Jäljempänä esitetty arviointi koskee näin ollen kyseistä toimenpidettä.

               (69)

               Koska komissio päätti 31 päivänä heinäkuuta 2015 käynnistää Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn (ks. johdanto-osan 39 kappale), komissio katsoo aiheelliseksi päättää käynnissä olevan tutkinnan kaikkien sen kohteena olevien lentoasemien osalta lukuun ottamatta Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa. Komissio aikoo päättää tutkinnan SA.30931 näiden kahden lentoaseman osalta samanaikaisesti 31 päivänä heinäkuuta 2015 aloitettujen tutkintojen kanssa. Tästä syystä jäljempänä esitetty arvio koskee vain yhdelletoista muulle lentoasemalle myönnettyä tukea.

         7.1   TUEN OLEMASSAOLO

               (70)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei SEUT-sopimuksessa toisin määrätä.

               (71)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Siten kaikkien edellä esitettyjen ehtojen on täytyttävä, jotta tutkinnan kohteina olevat toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Rahoitustuki on valtiontukea, jos se

                           a)

                           on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty

                           b)

                           suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja

                           c)

                           vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua

                           d)

                           vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

         7.1.1
         Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

               (72)

               Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, ovatko lentoasemien pitäjät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (18). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla.

               (73)

               Leipzig/Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että tuomion Aéroports de Paris päivämäärästä (12 joulukuuta 2000) alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle.

               (74)

               Tästä syystä komissio katsoo, että lentoaseman pitäjä on harjoittanut taloudellista toimintaa vähintään joulukuun 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien ja että se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 29 kohta).

         7.1.2
         Yleinen etu

               (75)

               Vaikka lentoaseman pitäjien on katsottava olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä vähintään joulukuun 12 päivästä 2000 lähtien, on kuitenkin muistettava, että kaikki lentoaseman pitäjän toiminnot eivät välttämättä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 34 kohta) (19).

               (76)

               Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

               (77)

               Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei yleensä ole valtiontukea (20). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, sekä investoinnit, jotka liittyvät tämän toiminnan harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 35 kohta) (21).

               (78)

               Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei saa kuitenkaan aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edusta on kyse silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (22). Jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 37 kohta).

               (79)

               Romania ei missään vaiheessa väittänyt, että rahoituksella olisi katettu jollekin tässä päätöksessä tarkasteltavana olevista alueellisista lentoasemista koituvia kustannuksia, jotka voitaisiin lukea yleisen edun piiriin kuuluviksi kustannuksiksi. Myöskään mikään lentoaseman pitäjistä ei ole tutkinnan aikana esittänyt tällaisia väitteitä Cluj-Napocan lentoasemaa lukuun ottamatta. Itse asiassa korvausjärjestely on laadittu kattamaan lentoasemien tulojen ja tappioiden välinen erotus tekemättä eroa yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten ja muuntyyppisten kustannusten välille. Tämä kysymys voidaan jättää avoimeksi Cluj-Napocan lentoaseman ja Târgu Mureșin lentoaseman osalta, sillä tällä päätöksellä ei päätetä niitä koskevaa tutkintaa. Muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että toimenpiteet eivät muodosta korvausta yleisen edun piiriin kuuluvista kustannuksista.

         7.1.3
         Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

               (80)

               Valtiontuen käsitettä sovelletaan mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion toimesta tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta. Näin ollen valtiontuen käsitettä sovelletaan myös kaikkiin jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämiin etuihin kyseisten viranomaisten asemasta tai kuvauksesta riippumatta (23).

               (81)

               Tässä tapauksessa rahoituksen myöntää suoraan valtio tai paikallisviranomaiset omista varoistaan. Siksi komissio katsoo, että kaikki tarkasteltavana olevat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista ja voidaan katsoa valtion toiminnaksi.

         7.1.4
         Valikoiva taloudellinen etu

               (82)

               Lentoaseman pitäjille myönnetyn julkisen rahoituksen tavoitteena oli hyvittää tappioita, jotka olivat aiheutuneet niiden tavanomaisesta toiminnasta. Mikään komission saatavilla olevassa tosiasioihin perustuvassa näytössä taikka Romanialta tai kolmansilta osapuolilta saaduissa huomautuksissa ei viittaa siihen, että tuen myöntäneet viranomaiset olisivat voineet odottaa rahoitustoimenpiteiltä taloudellista tuottoa päättäessään niiden myöntämisestä. Tästä syystä tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

               (83)

               Tutkinnan aikana Romania väitti, että riidanalainen julkinen rahoitus olisi korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta.

               (84)

               Kun on kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoavista yrityksistä, voidakseen määrittää, muodostavatko tarkasteltavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen edun, komission on selvitettävä, täyttyvätkö yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Altmark vahvistamat kriteerit (24). Altmark-kriteerit voidaan tiivistää seuraavasti:

                           a)

                           Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, jäljempänä ’ensimmäinen Altmark-kriteeri’.

                           b)

                           Parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jäljempänä ’toinen Altmark-kriteeri’.

                           c)

                           Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’kolmas Altmark-kriteeri’.

                           d)

                           Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’neljäs Altmark-kriteeri’.

               (85)

               Näiden neljän kriteerin on täytyttävä kumulatiivisesti. Jos jokin kriteereistä ei täyty, ei voida siis väittää Altmark-tuomion perusteella, että tarkasteltaviin toimenpiteisiin ei liity taloudellista etua.

         7.1.4.1   Ensimmäinen Altmark-kriteeri

               (86)

               Ensimmäisen Altmark-kriteerin vaatimus on yhtenevä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen selkeää toimeksiantoasiakirjaa ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyä koskevan vaatimuksen kanssa (25).

               (87)

               SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vain ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja”. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti korostanut toimeksiantoasiakirjan tarpeellisuutta (26). Tästä syystä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen selkeän määrittelyn tarve on olennainen ja erottamaton osa toimeksiannon ajatusta ja johtuu suoraan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdasta.

               (88)

               Vuonna 2001 annetussa yleishyödyllisiä palveluita koskevassa tiedonannossa komissio korosti yhteyttä selkeän määrittelyn, toimeksiannon sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävän korvauksen tarpeellisuuden ja suhteellisuuden välillä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 nojalla (27). Tiedonannon 22 kohdassa tarkennetaan näin: ”[j]otta 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa, julkisen palvelun tehtävä on määriteltävä selvästi ja tehtävän on perustuttava julkisen vallan päätökseen […]. Tämä velvoite on tarpeen oikeusvarmuuden ja avoimuuden varmistamiseksi kansalaisten suhteen ja se on välttämätön komission tekemää suhteellisuusarviointia varten.” Toimeksianto ja määrittely ovat siis looginen edellytys korvausten suhteellisuuden mielekkäälle arvioinnille. Unionin tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti korostaneet, että julkisen palvelun velvoitteiden on oltava selkeästi määritellyt, jos sovelletaan poikkeusta Altmark-tuomioon tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta (28).

               (89)

               Myös Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen vuonna 2011 annetussa komission tiedonannossa (29) tarkennetaan, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut ja julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selvästi etukäteen. Jotta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa voitaisiin soveltaa, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on tiedonannon 51 kohdan mukaan annettava yhden tai useamman yrityksen hoidettavaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että valtion on täytynyt antaa kyseisten yritysten hoidettavaksi erityistehtävä. Ensimmäinen Altmark-kriteeri edellyttää, että yrityksellä on hoidettavanaan julkisen palvelun velvoite. Altmark-oikeuskäytännön noudattaminen edellyttää siis julkisen palvelun toimeksiantoa, jossa määritellään asianomaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoajan velvollisuudet sekä kyseisen palvelun hoitamisen tälle yritykselle antaneen viranomaisen velvollisuudet. Tiedonannon 52 kohdan mukaan julkista palvelua koskeva toimeksianto on tehtävä yhdellä tai usealla asiakirjalla, joissa on täsmennettävä ainakin julkisen palvelun velvoitteet, yritys ja tarvittaessa alue sekä asianomaisen viranomaisen yritykselle mahdollisesti myöntämien yksin- tai erityisoikeuksien luonne.

               (90)

               Tässä asiassa Romania väitti, että asianomaisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tarjoamisesta. Romania väitti, että hallituksen päätöksessä 398/1997 määriteltiin selvällä ja läpinäkyvällä tavalla julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa huomioitavat parametrit sekä järjestelyt, joilla vältetään liiallisen korvauksen myöntäminen.

               (91)

               Hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että päätöksessä lueteltujen lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella, sekä luetellaan kaikkien asianomaisten lentoasemien pitäjien vastuulle kuuluvat toiminnot (toimintoja ei siis luetella lentoasemakohtaisesti). Päätöksessä ei kuitenkaan aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle.

               (92)

               Constanțan lentoaseman osalta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, mitä kustannuksia voidaan täydentää tai kattaa kokonaan julkisella rahoituksella, sekä luetellaan toiminnot, jotka lentoaseman pitäjän on hoidettava, mutta siinä ei aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle.

               (93)

               Romanian väite, jonka mukaan lentoasemapalvelut olisivat olennaisia kutakin lentoasemaa ympäröivän alueen taloudellisen kehityksen kannalta tai niiden avulla pyrittäisiin täyttämään strategisia turvallisuustavoitteita, ei riitä osoittamaan, että tuensaajille olisi asianmukaisella tavalla annettu hoidettavaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu siinä määrin, että voitaisiin puhua julkisen palvelun velvoitteesta.

               (94)

               Komissio jättää avoimeksi kysymyksen siitä, voidaanko kyseiset lentoasemat katsoa tosiasiallisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi, sillä tämän arvioiminen ei ole välttämätöntä, koska, kuten edellä on kerrottu, julkisen palvelun velvoitteita ei ole määritelty selvästi toimeksiantoasiakirjassa. Tästä syystä komission ei tarvitse ottaa kantaa tähän kysymykseen.

               (95)

               Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaisia.

         7.1.4.2   Neljäs Altmark-kriteeri

               (96)

               Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen suuruus on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, jotta sitä ei katsota valtiontueksi. Kriteeri täyttyy, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai vaihtoehtoisesti jos korvaus on laskettu tarkastelemalla tehokkaan yrityksen kustannuksia.

               (97)

               Tässä asiassa tuensaajia ei ole valittu julkisella tarjouskilpailulla. Lisäksi ei ole näyttöä siitä, että korvauksen taso olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja näiden velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (virheellinen määritelmä – ks. johdanto-osan 86–95 kappale). Komissio katsoo tästä syystä, ettei voida osoittaa, että kyseinen julkinen rahoitus olisi määritetty tehokkaan yrityksen kustannusten perusteella.

               (98)

               Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole neljännen Altmark-kriteerin mukaisia.

         7.1.4.3   Päätelmä valikoivan taloudellisen edun olemassaolosta

               (99)

               Koska ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri eivät täyty, komissio katsoo, että unionin tuomioistuimen asiassa Altmark asettamat neljä kriteeriä eivät täyty tarkasteltavana olevassa asiassa kumulatiivisesti. Koska myöskään markkinataloustoimijaperiaatetta ei ole noudatettu, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa on todettu, tarkasteltavat toimenpiteet ovat tuottaneet lentoaseman pitäjille taloudellista etua.

               (100)

               Lisäksi tämä taloudellinen etu on valikoiva, sillä se on suunnattu tietyille yrityksille, jotka kuuluvat tietylle talouden sektorille, toisin sanoen lentoasemille.

         7.1.5
         Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

               (101)

               Lentoasemien välistä kilpailua voidaan arvioida lentoyhtiöiden käyttämien valintaperusteiden avulla vertaamalla sellaisia tekijöitä kuin lentoasemien tarjoamat lentoasemapalvelut ja niiden asiakkaat, alueen väestö tai taloudellinen toiminta, ruuhkat, maaliikenneyhteydet sekä lentoaseman infrastruktuurin ja palvelujen käytöstä perittävät maksut ja käyttöön sovellettavat yleiset kaupalliset ehdot (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 43 kohta).

               (102)

               Lentoaseman pitäjät kilpailevat lentoaseman infrastruktuurin hallinnoinnista, mukaan lukien paikalliset ja alueelliset lentoasemat. Lentoaseman julkinen rahoitus voi sen vuoksi vääristää kilpailua lentoaseman infrastruktuurin hallintamarkkinoilla. Lisäksi lentoasemien julkinen rahoitus voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan lentoliikenteen markkinoilla unionissa. Lentoasemien julkinen rahoitus voi vaikuttaa myös kuljetusmuotojen väliseen kilpailuun (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 44 kohta).

               (103)

               Sen vuoksi tarkasteltavat toimenpiteet vääristivät kilpailua tai vähintäänkin uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

         7.1.6
         Päätelmä tuen olemassaolosta

               (104)

               Edellä esitetyn huomioon ottaen komissio päättelee, että tarkasteltavat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseisille lentoasemille.

         7.2   TUEN TYYPPI: VOIMASSA OLEVA VAI UUSI TUKI?

               (105)

               Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2.2 kohdassa ”Tuen tyyppi: voimassa oleva vai uusi tuki” (johdanto-osan 93–95 kappale) tehty arviointi siitä, pitäisikö tuki katsoa voimassa olevaksi vai uudeksi tueksi Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista tehdyn asiakirjan liitteen V määräysten nojalla, pysyy voimassa. Näin ollen toimenpiteitä ei katsota voimassa olevaksi tueksi.

         7.3   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

               (106)

               Tarkasteltavat toimenpiteet pantiin täytäntöön ennen komission muodollista hyväksyntää. Siitä syystä ne ovat sääntöjenvastaista tukea, elleivät ne täytä jonkin sellaisen unionin säädöksen edellytyksiä, jolla mahdollistetaan ryhmäpoikkeus SEUT-sopimuksen 108 artiklassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta joillekin tukityypeille. Tässä asiassa ainoa säädös, joka olisi voinut mahdollistaa tällaisen poikkeuksen, on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös.

               (107)

               Tutkinnan aikana Romania on väittänyt, että kyseisille 13 lentoasemalle myönnetty tuki täyttää näiden toimenpiteiden myöntämishetkellä voimassa olleen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset.

               (108)

               Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin lentoasemiin,

                           a)

                           joiden vuotuinen liikennemäärä on korkeintaan 1 000 000 matkustajaa;

                           b)

                           joiden keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantoa edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa (30).

               (109)

               Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin ainoastaan julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävään tukeen, jota myönnetään todellisiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavaan korvaukseen voitaisiin soveltaa tätä poikkeusta, korvauksen on täytettävä myös päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyt yksityiskohtaiset edellytykset (31).

               (110)

               Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että vastuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta annetaan yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla, jossa ilmoitetaan muun muassa julkisen palvelun velvoitteiden luonne ja kesto, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädetään, että korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto. Kyseisen päätöksen 6 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, ettei yrityksille makseta 5 artiklan mukaisesti määritetyn määrän ylittäviä korvauksia.

               (111)

               Kuten 7.1.4.1 kohdassa on todettu, Romania ei ole pystynyt osoittamaan, että lentoaseman pitäjille olisi annettu toimeksi selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet väitetyillä toimeksiantoasiakirjoilla, joita Romania käytti perusteena, toisin sanoen hallituksen päätöksillä 398/1997 ja 523/1998. Tästä syystä 4 artiklan vaatimukset eivät täyty.

               (112)

               Näin ollen kyseisille yhdelletoista lentoaseman pitäjälle myönnettyä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella.

               (113)

               Komission päätöksen 2012/21/EU (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös’ (32)), 10 artiklan mukaan kaikki ennen kyseisen päätöksen voimaantuloa käyttöön otettu tuki, joka ei ollut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaa ja jota ei ollut vapautettu ilmoitusvaatimuksesta, voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta, jos tuki täyttää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevassa vuoden 2011 päätöksessä asetetut edellytykset. Edellä 7.1.4.1 kohdassa esitettyjä syitä vastaavista syistä tuki ei täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa asetettuja vaatimuksia, jotka vastaavat suurelta osin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4, 5 ja 6 artiklaa. Tästä syystä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella.

               (114)

               Näin ollen tarkasteltavana olevat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea.

         7.4   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

               (115)

               Edellä esitetyistä syistä tukea ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. Näin ollen komissio arvioi tarkasteltavien toimenpiteiden soveltuvuuden yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevissa vuoden 2011 puitteissa ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa asetettujen edellytysten perusteella, sillä nämä ovat ilmeisesti ainoat oikeusperustat, joiden nojalla tarkasteltavat toimenpiteet olisi kenties mahdollista todeta sisämarkkinoille soveltuviksi.

         7.4.1
         Soveltuvuus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla

               (116)

               SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätään, että ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.”

               (117)

               Artiklassa sallitaan poikkeus SEUT-sopimuksen 107 artiklassa määrätystä valtiontukea koskevasta kiellosta sillä edellytyksellä, että tuki on välttämätöntä ja oikeasuhteista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen takaamiseksi hyväksyttävissä olevin taloudellisin edellytyksin. SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohdan mukaan on komission tehtävä huolehtia tämän artiklan soveltamisesta, muun muassa määrittelemällä, millä edellytyksillä välttämättömyyden ja suhteellisuuden kriteerit sen mukaan täyttyvät.

               (118)

               Ennen tammikuun 31 päivää 2012 julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet, jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2005 puitteet’ (33), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös muodostivat käytännön, jonka mukaisesti komissio soveltaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettua poikkeusta.

               (119)

               Tammikuun 31 päivänä 2012 tuli voimaan uusi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva paketti, johon sisältyivät julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (2011), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet’ (34), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös.

               (120)

               Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 69 kohdan mukaan ”[k]omissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita sääntöjenvastaiseen tukeen, josta se tekee päätöksen 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen, vaikka tuki olisi myönnetty jo ennen kyseistä päivämäärää.”

               (121)

               Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 16 kohdassa asetetaan vaatimukset, joiden perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu voidaan katsoa pätevästi toimeksi annetuksi. Erityisesti puitteiden 16 kohdan a alakohdassa vaaditaan, että toimeksiantoasiakirjassa on kuvattava julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto. Näin ollen samoista syistä, jotka on esitetty jo 7.1.4.1 ja 7.3 kohdassa, tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla.

               (122)

               Tästä syystä komissio katsoo, että tarkasteltavana olevaa tukitoimenpidettä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella.

         7.4.2
         Soveltuvuus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla

               (123)

               Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja sovelletaan lentoasemille ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnettyyn toimintatukeen (35). Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa on asetettu lentoasemille myönnettävälle toimintatuelle soveltuvuuskriteerit, joita sovelletaan sen mukaan, onko tuki myönnetty ennen suuntaviivojen voimaantulopäivää, joka on 4. huhtikuuta 2014, vai sen jälkeen (36).

               (124)

               Ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen voimaantuloa eli ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnetty toimintatuki voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                              Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: Tämä edellytys täyttyy, jos tuki muun muassa lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (37).

                           b)

                              Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä: Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukainen väline aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien kannalta, jotka tuella on tarkoitus ratkaista (38).

                           c)

                              Tukitoimenpiteiden tarve: Tuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa sillä saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (39).

                           d)

                              Toimenpiteen kannustava vaikutus: Toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä (40).

                           e)

                              Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään): Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, se on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (41).

                           f)

                              Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen
                               (42)
                              .

         7.4.2.1   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

               (125)

               Romanian alueellisille lentoasemille myönnettyjen toimintatukitoimenpiteiden tavoitteena oli tarjota lentoasemille riittävästi pääomaa, jotta nämä voisivat jatkaa toimintaansa kannattavasti. Romanian mukaan alueellisilla lentoasemilla on merkittävä rooli vaikutusalueiden liikenneyhteyksien edistämisessä ja tarkasteltavana olevalla rahoituksella parannetaan lentoasemien turvallisuutta ja tehokkuutta ja edistetään samalla laajempien alueellisten kehittämistavoitteiden saavuttamista. Lisäksi käytännöllisin tapa matkustaa näille alueille / näiltä alueilta on lentoliikenne, koska maitse matkustamiseen menee Romaniassa huomattavasti enemmän aikaa heikon maantie- ja raideinfrastruktuurin takia.

               (126)

               Komissio huomauttaa kuitenkin, että joidenkin tutkinnan kohteena olleiden lentoasemien välisen lyhyen etäisyyden vuoksi lentoasemainfrastruktuurin mahdollinen päällekkäisyys voi heikentää perusteita sille, että näiden lentoasemien rahoittaminen edistäisi selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Tästä syystä komission on arvioinnissaan todettava, että näiden lentoasemien rahoittaminen ei johda lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen samalla vaikutusalueella.

               (127)

               Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa ’lentoaseman vaikutusalueella’ tarkoitetaan maantieteellisten markkinoiden rajaa, joka on yleensä noin 100 kilometrin etäisyydellä tai noin 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä. Tietyn lentoaseman vaikutusalueen määrittelyssä on huomioitava kunkin lentoaseman erityispiirteet. Vaikutusalueen koko ja muoto vaihtelevat lentoaseman erityispiirteiden mukaan, joita ovat muun muassa sen liiketoimintamalli, sijainti ja määräpaikat.

               (128)

               Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tässä arvioinnissa tarkastelluista lentoasemista ainoat, joiden vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 12 alakohdassa määritellyllä vaikutusalueella eli enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot.

      Aradin lentoasema

               (129)

               Aradin lentoasema sijaitsee vain 50 kilometrin eli 40 minuutin automatkan päässä Timișoarasta.

               (130)

               Timișoaran ja Aradin lentoasemilla oli erilaiset liiketoimintamallit vuosina 2007–2009. Timișoara oli vakiintunut lentoasema, jonka noudattama liiketoimintamalli poikkesi merkittävästi Aradin lentoaseman liiketoimintamallista. Timișoaran lentoasemalla liikennöitiin pääasiassa alueellisten ja kansainvälisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien reittilentoja Timișoarasta useisiin Romanian ja Euroopan kaupunkeihin (43), kun taas Aradin liiketoimintamalli perustui halpaliikenteeseen, kuten johdanto-osan 28 ja 31 kappaleessa mainitaan. Nämä kaksi lentoasemaa jatkoivat toimintaansa noudattaen eri liiketoimintamalleja vuodesta 2009 eteenpäin siten, että halpaliikenne romahti ja lopulta loppui kokonaan Aradin lentoasemalla (lentoasemalla oli vain 8 632 matkustajaa vuonna 2015, ja julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan siellä ei ollut lainkaan kaupallista matkustajaliikennettä vuonna 2016) mutta lisääntyi Timișoaran lentoasemalla. Se, että Timișoaran ja Aradin lentoasemien liiketoimintamallit poikkesivat toisistaan tarkasteluajanjaksolla ja sen jälkeen, viittaa siihen, että lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli puutteellinen.

               (131)

               Ilmailusuuntaviivojen 85 kohdan mukaan kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen ei edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Timișoaran lentoasema oli kannattava tarkasteluajanjaksolla. Sen lisäksi Timișoaran lentoasema investoi vuosina 2007–2010 useisiin terminaaleihin lisätäkseen kapasiteettiaan ja vastatakseen lisääntyneen lentoliikenteen tarpeisiin (esimerkiksi kansainvälisten lentojen terminaalin laajentaminen ja uudistaminen vuonna 2007 ja kotimaanlentojen terminaalin laajentaminen vuosina 2008–2010). Näin ollen Timișoaran lentoaseman, joka oli jo huomattavasti suurempi, oli pakko investoida voidakseen kasvaa, joten on epätodennäköistä, että Timișoara olisi voinut ottaa hoitaakseen Aradin liikenteen ilman lisäinvestointeja, jos Arad ei olisi saanut tukea. Tämä antaa lisäviitteitä siitä, että näiden kahden lentoaseman keskinäinen korvattavuus on puutteellinen.

               (132)

               Edellä johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa komissio katsoo, että vaikka Aradin lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin Timișoaran lentoasema, näiden lentoasemien välillä ei ole päällekkäisyyttä.

               (133)

               Edellä esitetyn perusteella komissio voi todeta, että Aradin lentoasemalle myönnetty tuki edisti kansalaisten liikkuvuutta ja lentoaseman sijaintialueen liikenneyhteyksiä, minkä vuoksi se palveli hyvin määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

      Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

               (134)

               Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin etäisyydellä toisistaan ja molemmilla liikennöitiin pääasiassa Romanian kansallisen lentoyhtiön, TAROMin, reittilentoja Bukarestiin. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan TAROM liikennöi Baia Maren lentoasemalla vuosina 2007–2009 useita viikoittaisia lentoja Bukarestiin, Austrian Airlines liikennöi lentoja yhteen kohteeseen (Wieniin) huhtikuusta 2008 helmikuuhun 2009 ja Blueair liikennöi kolmeen eurooppalaiseen kohteeseen vain parin kuukauden ajan (lokakuusta joulukuuhun 2009). TAROM liikennöi myös useita viikoittaisia lentoja Satu Maren lentoasemalta Bukarestiin. Alueen tieinfrastruktuurin huonon kunnon vuoksi näiden lentoasemien välinen matkustusaika maanteitse on 1 tunti ja 10 minuuttia; tämä ylittää 60 minuutin matkustusaikakriteerin, jota vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa käytetään lentoaseman vaikutusalueen rajaamiseen.

               (135)

               Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on todettu, nämä lentoasemat poikkeavat erilaisen infrastruktuurinsa vuoksi toisistaan siinä, minkä kokoiset ilma-alukset voivat liikennöidä niillä säännöllisesti.

               (136)

               Edellä johdanto-osan 134 ja 135 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa voidaan näin ollen todeta, että vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio katsoo, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä.

               (137)

               Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että näiden kahden lentoaseman saamat tuet edistivät hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueilla, joilla nämä lentoasemat sijaitsevat.

      Constanțan lentoasema

               (138)

               Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Constanțan lentoasema tarjosi vuosina 2007–2009 reittilentoja useisiin eurooppalaisiin kohteisiin, minkä vuoksi sillä oli erilainen liiketoimintamalli kuin Tuzlalla, joka ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluita kaupalliselle ilmailulle, vaan keskittyi erikoislentoihin (esimerkiksi maanviljelyn ja mainonnan tarpeisiin sekä harrastus-, koulutus- ja hätälentoihin). Tästä syystä Tuzlan lentoasemaa ei voida katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa tarkoitetuksi ’lentoasemaksi’ eikä sen ja Constanțan lentoaseman välillä ole näin ollen päällekkäisyyttä, vaikka ne sijaitsevat samalla vaikutusalueella.

               (139)

               Tämän perusteella komissio toteaa, että Constanțan lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee.

      Oradean lentoasema

               (140)

               Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi).

               (141)

               Sen lisäksi näillä lentoasemilla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Oradealla liikennöitiin alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaisia lentoja, kun taas Debrecenin lentoasema panosti tuolloin tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina). Tämä viittaa siihen, että näiden lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli tarkastelu ajanjaksolla puutteellinen. Vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio toteaa, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä.

               (142)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee.

         7.4.2.2   Tukitoimenpiteiden tarve, valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä, toimenpiteen kannustava vaikutus, tukimäärän oikeasuhteisuus

               (143)

               Tuen tarpeellisuuden osalta vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohdassa edellytetään, että toimintatuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukaista aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joihin tuella on tarkoitus puuttua. Tämä toteutuu, jos ilman tarkasteltavana olevaa tukea kyseiset Romanian lentoasemat olisivat todennäköisesti joutuneet poistumaan markkinoilta, minkä seurauksena Romanian alueet olisivat jääneet ilman liikenneinfrastruktuuria, jolla on merkittävä vaikutus niiden liikenneyhteyksiin ja kehitykseen, tai olisivat joutuneet vähentämään toimintaansa huomattavasti. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienillä lentoasemilla voi olla vaikeuksia toimintansa rahoituksessa ilman julkisia varoja. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 118 kohdan mukaan lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on enintään 200 000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan suurta osaa toimintakustannuksistaan. Tältä osin komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevien 11 lentoaseman matkustajamäärät olivat vuosina 2007–2009 alle 200 000 matkustajaa.

               (144)

               Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä. Tarkasteltavassa asiassa tuensaajien toiminta olisi ilman tukea vähentynyt huomattavasti tai jopa loppunut kokonaan kattamattomien tappioiden vuoksi. Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 kohdan mukaan rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. Tarkasteltavat toimenpiteet oli rajattu siihen, mikä oli välttämätöntä tappioiden kattamiseksi ja lentoasemien kannattavan toiminnan jatkumisen mahdollistamiseksi.

               (145)

               Näin ollen komissio toteaa, että kaikki toimintatuki oli välttämätöntä ja rajoittui välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

         7.4.2.3   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

               (146)

               Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tämän arvioinnin kohteena olleista lentoasemista ainoat, joista alle 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa on kerrottu, kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, eikä siitä aiheutunut kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot.

      Aradin lentoasema

               (147)

               Komissio huomauttaa, että tarkasteluajanjaksolla Aradin lentoasemalla oli hyvin vähän liikennettä sekä absoluuttisesti mitattuna että verrattuna Timișoaran lentoasemaan, joka sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä. Aradin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli tarkasteluajanjaksolla 67 183–128 835 matkustajaa, kun taas Timișoaran lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli 859 329–991 758 matkustajaa. Aradin lentoaseman liikennemäärä oli vuonna 2007 vain 7,8 prosenttia Timișoaran lentoaseman liikennemäärästä; vuonna 2008 se oli 14,5 prosenttia ja vuonna 2009 se oli 8,8 prosenttia. Aradin lentoaseman saaman tuen kilpailuvaikutus Timișoaran lentoasemaan on ollut näiden kahden lentoaseman liikennemäärien perusteella hyvin pieni (44). Yleisesti ottaen tuen vaikutukset kilpailuun ovat olleet väistämättä vaatimattomia lentoaseman vähäisen liikennemäärän vuoksi. Myöskään näiden kahden lentoaseman liikennemäärien muutokset eivät näytä korreloivan keskenään. Aradin lentoaseman liikenne, joka oli 67 183 matkustajaa vuonna 2007, lisääntyi 128 835 matkustajaan vuonna 2008 ja väheni noin 88 147 matkustajaan vuonna 2009; samaan aikaan Timișoaran lentoaseman liikennemäärä kasvoi tasaisesti (859 329 matkustajaa vuonna 2007, 886 083 matkustajaa vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaa vuonna 2009) (45). Korrelaation puuttuminen viittaa siihen, että nämä kaksi lentoasemaa palvelivat eri tarpeita ja markkinasegmenttejä ja että niiden välillä ei ollut päällekkäisyyttä.

               (148)

               Kun otetaan lisäksi huomioon, että Timișoaran lentoasema oli kannattava vuosina 2007–2009 ja teki investointeja lisätäkseen kapasiteettiaan, on epätodennäköistä, että Aradin lentoaseman saamalla tuella olisi ollut olennainen vaikutus Timișoaran lentoaseman toimintoihin.

               (149)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin.

      Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

               (150)

               Koska liikennemäärät olivat Baia Maren ja Satu Maren lentoasemilla tarkasteluajanjaksolla erittäin vähäiset (Baia Maren lentoasemalla 15 334 matkustajaa vuonna 2007 ja 24 983 matkustajaa vuonna 2009 ja Satu Maren lentoasemalla 5 883 matkustajaa vuonna 2007 ja 11 101 matkustajaa vuonna 2009) ja koska niillä liikennöi erikokoisia ilma-aluksia, kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on mainittu, komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat hyvin vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin.

      Constanțan lentoasema

               (151)

               Kuten johdanto-osan 138 kappaleessa on esitetty, Constanțan lentoasemalla liikennöitiin kaupallisia lentoja ja sen liiketoimintamalli poikkesi läheisen Tuzlan lentoaseman liiketoimintamallista, sillä Tuzlan lentoasema ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluja kaupalliselle ilmailulle. Tuzlan lentoasemaa ei voida edes katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa annetun määritelmän mukaiseksi lentoasemaksi. Lisäksi Constanțan liikennemäärä oli tarkasteluajanjaksolla erittäin pieni, mikä rajoittaa sen saaman tuen aiheuttamia kilpailun vääristymiä. Tästä syystä komissio katsoo, että Constanțan lentoaseman vuosina 2007–2009 saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät.

      Oradean lentoasema

               (152)

               Kuten johdanto-osan 37 ja 140 kappaleessa on esitetty, Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi). Tämän lisäksi Oradean liikennemäärä oli vuosina 2007–2009 hyvin vähäinen (alle 40 000 matkustajaa) ja sen liiketoimintamalli poikkesi Debrecenin lentoaseman liiketoimintamallista (ks. johdanto-osan 141 kappale).

               (153)

               Tällä perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät.

         7.4.3
         Päätelmä tuen soveltuvuudesta

               (154)

               Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että romanialaisille Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

               (155)

               Tämä arviointi ei vaikuta millään tavalla komission mahdollisesti myöhemmin tekemiin arviointeihin näille lentoasemille huhtikuun 4 päivän 2014 jälkeen mahdollisesti myönnetyistä tuista, sillä myöhemmän tuen arvioinnissa on käytettävä eri kriteerejä (46) kuin nyt tarkasteltujen toimenpiteiden tapauksessa.

         8.   PÄÄTELMÄT

               (156)

               Romanian viranomaisten vuosina 2007–2009 Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille myöntämä rahoitus on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

               (157)

               Tutkinta, joka koskee Cluj-Napocan lentoasemalle ja Târgu Mureșin lentoasemalle vuosina 2007–2009 myönnettyä julkista rahoitusta, jatkuu johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyistä syistä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Julkinen rahoitus, jonka Romania on myöntänyt vuosina 2007–2009 romanialaisille Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille ja joka on suuruudeltaan 490 401,3 tuhatta leuta, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja se on myönnetty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2016.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  EUVL C 207, 13.7.2011, s. 3.

      (2)  Luokan D lentoasemat eli lentoasemat, joiden kautta kulkee vuosittain alle miljoona matkustajaa, sellaisina kuin ne on määritelty lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

      (3)  Muodollinen tutkintamenettely koskee sekä ilmoitettua ohjelmaa pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuurin kehittämisen rahoittamiseksi julkisin varoin että tietyille lentoasemille toimintatappioiden kattamiseksi myönnettyä julkista rahoitusta.

      (4)  Katso alaviite 1.

      (5)  Komission päätös 2005/842, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

      (6)  EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3.

      (7)  Ks. alaviite 2.

      (8)  Valtiontuki – Romania – SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Romania – Timisoara International Airport – Wizz Air – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 270, 13.9.2011, s. 11).

      (9)  Hallituksen päätöksen 523/1998 mukaan i) omiin omaisuuseriin liittyvät pääomakustannukset rahoitetaan omin varoin, luotoin ja muista lähteistä; ii) uusien julkisten omaisuuserien luomiseen liittyvät kustannukset sekä nykyisten julkisten omaisuuserien laajentamiseen ja modernisointiin liittyvät kustannukset katetaan valtion talousarviosta; iii) hallituksen hyväksymien lentoasemainvestointien rahoitus uuden oikeushenkilön muodostamispäivään asti toteutetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella; iv) yksityisiin omaisuuseriin liittyvien investointien maksuvelvoitteet, jotka eivät eräänny ennen uuden oikeushenkilön muodostamista, katetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella; v) maksuvelvoitteet, jotka liittyvät uusien julkisten omaisuuserien luomiseen tai nykyisten modernisointiin ja jotka eivät eräänny ennen uuden oikeushenkilön muodostamista, katetaan valtion talousarviosta.

      (10)  Lentoasema oli avoinna vain tammikuussa.

      (11)  Komission 19.2.2015 päivätty kirje.

      (12)  Romanian 19.3.2015 ja 24.6.2016 päivätyt kirjeet.

      (13)  Vertailun vuoksi todettakoon, että Embraer ERJ 135 ER -ilma-aluksen istuinkapasiteetti on 37 ja MTOW 19 000 kg.

      (14)  Valtiontuki SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Romania – Valtiontuki Wizz Airille ja Cluj-Napocan lentoasemalle (EUVL C 104, 18.3.2016, s. 77).

      (15)  Valtiontuki SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Romania – Väitetty tuki yrityksille Târgu-Mureș Transilvania Airport, Wizz Air ja Ryanair sekä muille lentoyhtiöille (EUVL C 104, 18.3.2016, s. 45).

      (16)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 93 kohta. Ks. myös tämän päätöksen johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa esitetty analyysi.

      (17)  Ks. alaviite 8.

      (18)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23.4.1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser v. Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, 21 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.2.1993, Poucet ja Pistre v. AGF ja Cancava, C-160/91, EU:C:1993:63, 17 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18.6.1998, Euroopan yhteisöjen komissio v. Italian tasavalta, C-35/96, EU:C:1998:303, 36 kohta.

      (19)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

      (20)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen (EUVL C 148, 25.6.2003, s. 7).

      (21)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, 30 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-113/07 P, EU:C:2009:191, 71 kohta.

      (22)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, EU:C:2005:130, 36 kohta, oikeuskäytäntöviittauksineen.

      (23)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.10.1987, Saksan liittotasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-248/84, EU:C:1987:437, ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.5.2011, yhdistetyt asiat Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209, ja Communauté d'agglomération du Douaisis v. Euroopan komissio, T-279/08, EU:T:2011:209, 108 kohta.

      (24)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

      (25)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen, 47 kohta (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

      (26)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.3.1974, Belgische Radio en Televisie v. SV SABAM ja NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, 19 ja 20 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.4.1989, Ahmed Saeed Flugreisen ja Silver Line Reisebüro GmbH v. Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V, C-66/86, EU:C:1989:140, 55–57 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.3.1983, Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-7/82, EU:C:1983:52; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.7.1981, Gerhard Züchner v. Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

      (27)  Komission tiedonanto – Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (vuoden 2001 yleishyödyllisiä palveluita koskeva tiedonanto) (EYVL C 17, 19.1.2001, s. 4).

      (28)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 87 kohta; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 7.11.2012, CBI v. Euroopan komissio, T-137/10, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 97 ja 98 kohta.

      (29)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

      (30)  Päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohta.

      (31)  Ks. yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen voimaantulopäivä ja erityisesti sen 4 artiklan c, d ja e alakohdan ja 6 artiklan soveltamisen aloituspäivämäärä sen 10 artiklasta.

      (32)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

      (33)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

      (34)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15.

      (35)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

      (36)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohta.

      (37)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 ja 137 kohta.

      (38)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 ja 137 kohta.

      (39)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 ja 137 kohta.

      (40)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 ja 137 kohta.

      (41)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 ja 137 kohta.

      (42)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 ja 137 kohta.

      (43)  Halpalentoyhtiö Wizz Air aloitti liikennöinnin Timișoaran lentoasemalta vasta vuoden 2008 lopussa.

      (44)  Asiassa SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN) valtiontuesta, jonka Ranska myönsi Nîmes – Uzès – Le Viganin kauppa- ja teollisuuskamarille, Veolia Transport Aéroport Nîmesille, Ryanair Limitedille ja Airport Marketing Services Limitedille (EUVL L 113, 27.4.2016, s. 32), komissio totesi, että Nîmesin lentoaseman saaman tuen kilpailuvaikutus läheiseen Montpellier'n lentoasemaan oli myös vähäinen, koska näiden kahden lentoaseman liikennemäärät olivat erisuuruiset; Nîmesin lentoasemalla oli kuusi kertaa vähemmän liikennettä kuin Montpellier'n lentoasemalla.

      (45)  Läheisten lentoasemien liikennevaihteluiden korrelaation puuttumista käytettiin yhtenä kriteerinä myös asiassa SA.22614 (C 53/07) valtiontuesta, jonka Ranska myönsi Pau-Béarnin kauppa- ja teollisuuskamarille, Ryanairille, Airport Marketing Services -yhtiölle ja Transavialle (EUVL L 201, 30.7.2015, s. 109), perusteltaessa Paun lentoaseman saaman tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

      (46)  Huhtikuun 2014 jälkeen myönnettävän tuen osalta vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 115 kohdan mukaan kannattamattoman lentoaseman on osoitettava kykynsä kattaa toimintakustannukset täysimääräisesti siirtymäkauden lopussa (ks. suuntaviivojen 128–130 kohta) ja 132 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että kaikki samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat pystyvät kattamaan toimintakustannuksensa täysimääräisesti siirtymäkauden lopussa.