title: Komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan atomienergiayhteisön puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta

text:
                  3.12.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  C 453/7

            KOMISSION PÄÄTÖS,
      annettu 15 päivänä marraskuuta 2016,
      Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan atomienergiayhteisön puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta
      (2016/C 453/10)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan 3 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon (*1) välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 126 artiklalla perustetaan vakautus- ja assosiaationeuvosto.

                  (2)

                  Sopimuksen 127 artiklan 2 kohdassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä.

                  (3)

                  Sopimuksen 129 artiklan 1 kohdassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvostoa avustaa vakautus- ja assosiaatiokomitea, jäljempänä ’komitea’.

                  (4)

                  Sopimuksen 129 artiklan 2 kohdassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään komitean tehtävät ja että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa komitealle.

                  (5)

                  Sopimuksen 131 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi päättää perustaa muita erityisiä komiteoita tai elimiä, jotka voivat auttaa sitä sen tehtävien hoidossa. Siinä määrätään lisäksi, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään näiden komiteoiden ja elinten kokoonpanon, tehtävät ja toimintatavat,

            ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
      Ainoa artikla
      Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 126 artiklalla perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan atomienergiayhteisön puolesta esitettävä kanta kyseisen neuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta perustuu vakautus- ja assosiaationeuvoston päätösluonnokseen, joka on liitetty Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2016 annettuun neuvoston päätökseen 2016/1232 (1).
      Tähän päätökseen voidaan hyväksyä vähäisiä muutoksia ilman neuvoston uutta päätöstä.

         Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2016.

               Komission puolesta

            Johannes HAHN

               Komission jäsen

         (*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

         (1)  EUVL L 202, 28.7.2016, s. 27


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2017/1720, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin perusoikeusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015

text:
               29.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/319

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1720,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin perusoikeusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan unionin perusoikeusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015 sekä viraston vastauksen (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2015 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2017 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2015 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä virastolle (05873/2017 – C8-0050/2017),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15. helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 (4) ja erityisesti 21 sen artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (5) ja erityisesti sen 108 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0146/2017),

               1.

               myöntää Euroopan unionin perusoikeusviraston johtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan unionin perusoikeusviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Antonio TAJANI

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 449, 1.12.2016, s. 203.

      (2)  Ks. alaviite 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

      (5)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: 2012/545/EU: Euroopan parlamentin päätös, 10. toukokuuta 2012 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka II – Neuvosto

text:
               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/22

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   10. toukokuuta 2012,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka II – Neuvosto
   (2012/545/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010 (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2010 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 ja toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman, varainhoitovuotta 2010 koskevan tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätöksen N:o 31/2008 neuvoston jäsenvaltioiden valtuuskuntien jäsenten matkakulujen korvaamisesta (6),

               —

               ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0095/2012),

               1.

               lykkää päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä neuvoston pääsihteerille neuvoston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010;

               2.

               esittää huomautuksensa ja varaumansa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 64, 12.3.2010.

      (2)  EUVL C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  EUVL C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  EUVL C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Neuvoston 22. heinäkuuta 2002 vahvistamasta työjärjestyksestä johtuva päätös (EYVL L 230, 28.8.2002, s. 7).

      (7)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/23

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   10. toukokuuta 2012,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka II – Neuvosto
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010 (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2010 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 ja toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman, varainhoitovuotta 2010 koskevan tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätöksen N:o 31/2008 neuvoston jäsenvaltioiden valtuuskuntien jäsenten matkakulujen korvaamisesta (6),

               —

               ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0095/2012),

               1.

               lykkää päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä neuvoston pääsihteerille neuvoston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 ja käyttää oikeuttaan hyödyntää vastuuvapausmenettelyyn sisältyvää kahta määräaikaa selvittääkseen tässä tapauksessa mahdollisuudet päästä sopimukseen neuvoston puheenjohtajavaltion kanssa;

               2.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2010, että tarkastuksen perusteella virhetaso ei kaiken kaikkiaan ole olennainen toimielinten ja muiden unionin elinten hallintomenoihin ja muihin menoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta; panee merkille, että todennäköisimmäksi virhetasoksi arvioidaan hallintomenojen alalla kaiken kaikkiaan 0,4 prosenttia (7.9 ja 7.10 kohta);

               3.

               toteaa saaneensa vuoden 2010 vastuuvapausmenettelyä koskevia asiakirjoja (vuoden 2010 lopullinen tilinpäätös, johon sisältyivät tiedot tileistä, selvitys varainhoidosta sekä yhteenveto vuonna 2010 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista); odottaa edelleen, että sille toimitetaan kaikki vastuuvapauden myöntämiseen tarvittavat asiakirjat (vuoden 2010 sisäinen tarkastus kokonaisuudessaan mukaan luettuna);

               4.

               toivoo, että parlamentti saa täydellisen vuotuisen toimintakertomuksen; vaatii, että vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään myös kattava taulukko kaikista neuvoston käytettävissä olevista henkilöresursseista tehtäväryhmän, palkkaluokan, sukupuolen, ammatilliseen koulutukseen osallistumisen sekä kansallisuuden mukaan jaoteltuna;

               5.

               korostaa, että tilintarkastustuomioistuin arvosteli vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2010 ”Residence Palace” -rakennushankkeen rahoittamista ennakkomaksujen vuoksi (7.19. kohta); toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan vuosina 2008–2010 neuvosto suoritti ennakkomaksuja yhteensä 235 000 000 euroa; toteaa, että maksut suoritettiin budjettikohdista, joiden varoja oli alikäytetty; huomauttaa, että ”alikäytetty” on poliittisesti korrekti muotoilu, kun tarkoitetaan ”ylibudjetoitua”; korostaa, että vuonna 2010 neuvosto kasvatti budjettikohtaa ”Kiinteän omaisuuden hankinta”40 000 000 eurolla;

               6.

               panee merkille neuvoston selityksen, jonka mukaan määrärahasiirroilla käyttöön annetut määrärahat toimitettiin budjettivallan käyttäjälle varainhoitoasetuksen 22 ja 24 artiklassa edellytettyjen menettelyjen mukaisesti;

               7.

               on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että tällainen menettely on vastoin talousarvion totuudenmukaisuuden periaatetta, vaikka vuokramaksuissa on saatu aikaan säästöjä;

               8.

               panee merkille neuvoston vastauksen, jonka mukaan tulkkausta ja valtuuskuntien matkakuluja koskevien budjettikohtien määrien olisi vastattava paremmin todellista käyttöä, ja kehottaa parantamaan talousarviosuunnittelua, jotta nykyiset käytännöt voidaan vastaisuudessa välttää;

               9.

               palauttaa tilintarkastustuomioistuimen mieleen parlamentin vaatimuksen siitä, että tilintarkastustuomioistuin arvioi perusteellisesti neuvoston valvontajärjestelmiä samalla tavoin, kuin se arvioi Euroopan unionin tuomioistuimen, oikeusasiamiehen ja tietosuojavaltuutetun järjestelmiä valmistellessaan vuosikertomustaan varainhoitovuodelta 2010;

               10.

               pitää valitettavina vuosien 2007, 2008 ja 2009 vastuuvapausmenettelyihin liittyneitä ongelmia, jotka johtuivat neuvoston haluttomuudesta käydä avointa ja virallista vuoropuhelua talousarvion valvontavaliokunnan kanssa ja vastata valiokunnan esittämiin kysymyksiin; palauttaa mieliin, että parlamentti epäsi neuvoston pääsihteeriltä vastuuvapauden neuvoston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 syistä, jotka se esitti 10. toukokuuta 2011 (8) ja 25. lokakuuta 2011 (9) antamissaan päätöslauselmissa;

               11.

               toistaa kantansa, jonka mukaan Euroopan veronmaksajilla on täysi oikeus odottaa, että unionin talousarvio kuuluu kokonaisuudessaan tinkimättömän julkisen valvonnan piiriin, kaikki erillisten toimielinten ja virastojen itsenäisesti hallinnoimat varat mukaan luettuina;

               12.

               pitää valitettavana, että neuvosto katsoo, että toisin kuin muut unionin toimielimet se ei ole vastuuvelvollinen sille osoitettujen varojen käytöstä;

               13.

               toteaa, että neuvoston näkemys, jonka mukaan vastuuvapauden myöntämistä komissiolle olisi pidettävä vastuuvapauden myöntämisenä koko unionin talousarvion toteuttamiselle, neuvoston käyttämä osuus talousarviosta mukaan luettuna, on virheellinen, mikä näkyy selvästi siinä, että neuvosto pitää epäjohdonmukaisesti kiinni kannastaan, jonka mukaan komissiolla ei pitäisi olla oikeutta valvoa ja hallinnoida neuvoston talousarviota; katsoo, että tämä ristiriita voidaan ratkaista loogisesti ainoastaan siten, että neuvosto pyytää komissiota vastaamaan varojensa hoidosta tai osallistuu täysipainoisesti tavanomaiseen vastuuvapauden myöntämistä koskevaan menettelyyn, jossa on välttämättä noudatettava soveltuvin osin täydellisiä menettelyjä, joita kaikki muut Euroopan unionin toimielimet noudattavat;

               14.

               palauttaa mieliin, että parlamentti odottaa yhä neuvoston vastausta kahdessa edellä mainitussa päätöslauselmassa yksilöityihin toimiin ja asiakirjapyyntöihin; pyytää neuvoston pääsihteeriä toimittamaan vastuuvapauden myöntämisestä vastaavalle valiokunnalle perusteelliset kirjalliset vastaukset seuraaviin kysymyksiin:

                           a)

                           Neuvosto ei ole osallistunut säännöllisesti sitä koskeviin aiempiin vastuuvapauskeskusteluihin vastuuvapausmenettelystä vastaavassa parlamentin valiokunnassa. Sen mukanaolo on kuitenkin erittäin tärkeää, jotta se voisi vastata valiokunnan jäsenten kysymyksiin neuvoston vastuuvapaudesta. Suostuuko neuvosto osallistumaan tuleviin vastuuvapauden myöntämisestä vastaavassa valiokunnassa käytäviin keskusteluihin vastuuvapauden myöntämisestä neuvostolle?

                           b)

                           Miksi neuvosto muuttaa sisäisen tarkastuksen esitystapaa tai -muotoa joka vuosi? Miksi sisäinen tarkastus on vuosi toisensa jälkeen niin niukka, yleisluonteinen ja epäselvä? Voisiko neuvosto esittää vuoden 2010 vastuuvapausmenettelystä lähtien sisäisen tarkastuskertomuksensa muulla kielellä tai muilla kielillä kuin ranskaksi?

                           c)

                           Onko suoritettu ulkoinen tarkastus? Jos on, saisiko vastuuvapausmenettelystä vastaava parlamentin valiokunta sen tarkasteltavakseen? Jos ulkoista tarkastusta ei ole suoritettu, miksi neuvosto on päättänyt jättää sen teettämättä?

                           d)

                           Tähän saakka neuvoston toimiin on kuulunut yhteisrahoitus komission kanssa, ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen yhteisrahoituksen määrä on lisääntynyt. Mitä tarkastus- ja valvontajärjestelmiä on otettu käyttöön täyden avoimuuden varmistamiseksi? Koska Lissabonin sopimus lisäsi yhteisrahoitusta komission kanssa, mitä neuvoston mielestä tarkoittaa ”tarkoituksenmukaisiin kyselyihin vastaaminen”?

                           e)

                           Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2009 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että neuvosto ei noudattanut hankintamenettelyn tuloksen julkaisemiseen liittyviä varainhoitoasetuksen sääntöjä kahdessa yhteensä kuudesta tarkastetusta hankintamenettelystä. Onko neuvosto tarkastanut lisää samankaltaisten hankintamenettelyjen otoksia? Onko sisäistä menettelyä järkeistetty, jotta vastaavat tapaukset voitaisiin jatkossa välttää?

                           f)

                           Euroopan unionin erityisedustajien palveluksessa oleva henkilöstö: Voisiko neuvosto ilmoittaa Euroopan unionin erityisedustajien vuonna 2009 palveluksessa olevan henkilöstönsä määrän (koko henkilöstö, henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat ja muut), virkojen määrän ja palkkaluokan? Miten Euroopan unionin erityisedustajien palveluksessa olevan henkilöstön virat jaetaan neuvoston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kesken ja milloin tämä tapahtuu? Kuinka paljon kukin erityisedustaja sai matkamäärärahoja? Kuinka monta Euroopan unionin erityisedustajien palvelukseen kuuluvaa henkilöä siirrettiin 1. tammikuuta 2011 Euroopan ulkosuhdehallinnon palvelukseen? Kuinka moni virka pysyy neuvostossa ja miksi?

                           g)

                           Varainhoitoa koskevan selvityksen (11327/2010, FIN 278) 2.2 kohdassa neuvosto korostaa Lissabonin sopimuksesta johtuvia talousarviokysymyksiä. Onko neuvosto ratkaissut Javier Solanan menoja koskevat ongelmat? Mikä osa menoista maksetaan neuvoston talousarviosta ja mikä osa komission talousarviosta?

                           h)

                           Mihin toiminta-, hallinto-, henkilöstö-, kiinteistö- ja muihin menoihin neuvosto varautui vuonna 2009 korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan viran perustamista varten?

                           i)

                           Korkea edustaja / komission varapuheenjohtaja astui virkaansa 1. joulukuuta 2009. Miten kustannukset (henkilöstömenot, matkakulut jne.) jaettiin neuvoston ja komission kesken? Miten neuvosto valmisteli korkean edustajan / varapuheenjohtajan talousarvion vuodeksi 2010? Mitä budjettikohtia ja summia toimintaan varattiin?

                           j)

                           Mitä vaikutuksia neuvoston kiinteistösuunnitelmiin on sillä, että toimistotilaa vapautuu, kun henkilöstöä siirtyy ulkosuhdehallinnon palvelukseen? Onko näiden toimistotilojen jatkokäyttöä suunniteltu? Kuinka suuriksi muuttokustannukset arvioidaan? Milloin muuttoja koskevat mahdolliset tarjouskilpailuilmoitukset on julkaistu?

                           k)

                           Mitä olivat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tai yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) tehtäviin liittyvät hallinto- ja toimintamenot, jotka rahoitettiin ainakin osittain unionin vuoden 2009 talousarviosta? Mikä oli vuoden 2009 YUTP-menojen kokonaismäärä? Voisiko neuvosto yksilöidä ainakin tärkeimmät operaatiot ja niiden kustannukset vuonna 2009?

                           l)

                           Mitkä olivat kustannukset neuvoston YUTP/YTPP-työryhmien kokouksista Brysselissä ja muualla, ja missä näitä kokouksia järjestettiin?

                           m)

                           Mitä hallinnollisia menoja liittyi YUTP/YTPP:n sotilasoperaatioiden toteuttamiseen? Mikä osuus sotilasoperaatioiden kokonaismenoista rahoitettiin unionin talousarviosta?

                           n)

                           Mitä olivat Athene-järjestelmän toimintaan liittyvät hallintomenot, kuinka monta virkaa kyseiseen järjestelmään tarvittiin ja aiotaanko järjestelmään liittyviä virkoja siirtää Euroopan ulkosuhdehallintoon? Kenelle viranhaltijat raportoivat?

                           o)

                           Neuvoston henkilöstötaulukkoon sisältyvien toimien täyttöaste on alhainen (91 prosenttia vuonna 2009, 90 prosenttia vuonna 2008). Vaikuttaako tämä jatkuvasti alhainen täyttöaste jollain tavoin neuvoston pääsihteeristön toimintaan? Pystyykö neuvoston pääsihteeristö hoitamaan kaikki tehtävänsä nykyisellä täyttöasteella? Koskeeko alhaisen täyttöasteen ongelma tiettyjä yksiköitä? Mistä tämä jatkuva epäsuhde johtuu?

                           p)

                           Kuinka monta virkaa osoitettiin kaiken kaikkiaan politiikkojen koordinointiin ja hallinnolliseen tukeen (komission vuotuisten henkilöstökartoitusten määritelmien mukaan)? Mikä on niiden osuus virkojen kokonaismäärästä?

                           q)

                           Saavuttaakseen vuoden 2009 hallinnolliset tavoitteensa neuvosto lisäsi työskentelymuotoihinsa etätyöskentelyn. Miten neuvosto aikoo osoittaa tämän työskentelymuodon tehokkuuden? Voiko neuvosto kertoa myös, mitä tähän liittyviä lisätoimia on toteutettu etenkin varainhoidon laadun parantamiseksi ja mikä on ollut niiden vaikutus?

                           r)

                           Neuvosto lisäsi henkilöstötaulukkoonsa 15 virkaa (8 AD-virkaa ja 7 AST-virkaa) täyttääkseen Irlannin kieliyksikön henkilöstötarpeet. Kuinka paljon henkilöstöä työskentelee muissa kieliyksiköissä (kielittäin jaoteltuna)? Onko hakijamaita varten ja niistä jo palkattu henkilöstöä? Jos vastaus on myönteinen, kuinka monesta virasta on kyse (maittain ja kielittäin jaoteltuna)?

                           s)

                           Joulukuun 14. päivänä 2007 perustettiin mietintäryhmä, jonka jäsenet nimitettiin 15. ja 16. lokakuuta 2008. Miksi tarvittavaa rahoitusta ei voitu suunnitella ja ottaa vuoden 2009 talousarvioon? Oliko vuoden 2009 talousarviosta ennakoimattomia menoja koskevasta varauksesta tehty siirto budjettikohtaan, joka luotiin vuonna 2007 rakenteen rahoittamiseksi, todella talousarvion kannalta täysin neutraali? Neuvosto osoitti mietintäryhmälle 1 060 000 euroa. Kuinka monta virkaa ryhmälle voidaan osoittaa?

                           t)

                           Valtuuskuntien matkoihin liittyvät menot vaikuttavat edelleen ongelmallisilta (ks. 15. kesäkuuta 2010 annettu neuvoston muistio SGS10 8254, toinen luetelmakohta, s. 4). Miksi nämä menot on jaettu moneen eri budjettikohtaan?

                           u)

                           Miksi sisäinen tarkastus pitää edelleen tarpeellisena lisätä maininnan valtuuskuntien jäsenten matkakuluista ja tulkkauskuluista, vaikka parlamentti on kritisoinut sitä ankarasti kahdessa viimeisessä neuvoston vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa?

                           v)

                           Neuvosto on jälleen käyttänyt jäljelle jääneitä tulkkausmäärärahoja valtuuskuntien matkoista aiheutuneiden lisäkulujen rahoittamiseen. Tämän vuoksi vuoden 2009 matkakustannussitoumukset olivat huomattavasti alkuperäistä talousarviota alhaisemmat (talousarvio oli alun perin 36 100 000 euroa ja siirron jälkeen 48 100 000 euroa, kun sitoumukset olivat 22 700 000 euroa). Mitkä olivat syyt tähän 12 000 000 euron siirtoon (ks. varainhoitoa koskeva selvitys 11327/2010, FIN 278, 3.3.2 kohta, kuudes luetelmakohta)? Miksi neuvosto arvioi sivulla 12 siirron tulkkausmäärärahoista valtuuskuntien matkakuluihin 12 000 000 euroksi, kun se sivulla 13 on 10 558 362 euroa? Mihin loput siirretyistä tulkkausmäärärahoista on käytetty (siirron kokonaismäärä on 17 798 362 euroa)? Voiko neuvosto lisäksi selittää ennen vuotta 2009 tehtyjen ja vuodelle 2009 siirrettyjen perintämääräysten suurta määrää (12 300 000 euroa) sekä määrärahojen perimistä vuoteen 2007 liittyvien ilmoitusten perusteella (6 300 000 euroa)?

                           w)

                           Vuoden 2008 tapaan neuvosto jakoi vuonna 2009 kiinteistöbudjetistaan huomattavan summan uudelleen ja erityisesti yli kaksinkertaisti Residence Palace -rakennuksen hankintaan tarkoitetut määrärahat alkuperäiseen määrään nähden (määrärahoja lisättiin 17 800 000 euroa vuoden 2009 talousarvioon otetusta 15 000 000 eurosta). Miksi näin meneteltiin? Voiko neuvoston pääsihteeristö ilmoittaa, kuinka paljon tässä konkreettisesti säästettiin? Mitkä olivat Residence Palace -rakennuksen alun perin arvioidut kustannukset? Uskooko neuvosto, että kustannukset pysyvät ennakoidulla tasolla vai nousevatko ne arvioitua korkeammiksi? Miten rakennus aiotaan rahoittaa?

                           x)

                           Neuvoston talousarvion toteuttaminen – seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrät: Voiko neuvosto arvioida, kuinka suuria olivat ne vuotta 2009 koskevat laskut, joita ei ollut saatu kesäkuuhun 2010 mennessä ja joihin osoitetut määrärahat sen vuoksi siirrettiin, ja ilmoittaa, mitä nämä laskut koskivat?

                           y)

                           Vuonna 2009 kertyneitä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siirrettiin varainhoitovuodelle 2010 yhteensä 31 800 000 euroa, mikä on noin 70 prosenttia vuoden 2009 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Miksi siirtojen osuus oli näin suuri? Mitä tälle tulolle tapahtuu tai on tapahtunut vuonna 2010?

                           z)

                           Mitä ”tekninen 25 000 000 euron varaus Eurooppa-neuvoston työn aloittamiseksi vuonna 2010” tarkoittaa (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/2010, FIN 278, 3.1 kohta, neljäs luetelmakohta)?

                           aa)

                           Missä määrin neuvoston talousarvio on luottamuksellinen, budjettikohdittain eriteltynä?

                           ab)

                           Voiko neuvosto osoittaa, mitä erityisiä toimia on toteutettu sen varainhoidon laadun parantamiseksi, ottaen etenkin huomioon päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä neuvostolle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007 liitetyn parlamentin 25. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman (10) 5 kohdassa esitetyt seikat?

                           ac)

                           Pyytää neuvoston pääsihteeriä toimittamaan vastuuvapauden myöntämisestä vastaavalle parlamentin valiokunnalle seuraavat asiakirjat:

                                       —

                                       luettelo kaikista määrärahasiirroista, jotka koskevat neuvoston vuoden 2009 talousarviota;

                                       —

                                       kirjallinen lausunto Euroopan unionin erityisedustajiin liittyvistä neuvoston matkakuluista;

                                       —

                                       jäsenvaltioiden ilmoitukset vuodelta 2007 (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/2010, FIN 278, 3.2.2 kohta, toinen luetelmakohta); sekä

                                       —

                                       mietintäryhmän raportti, jossa selvitetään, miksi sen raportointikustannukset ovat niin suuria (1 060 000 euroa) (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/2010, FIN 278, 2.2 kohta);

               15.

               panee merkille 25. marraskuuta 2011 päivätyn komission vastauksen talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajan kirjeeseen, jossa komissio toteaa, että on toivottavaa, että parlamentti jatkossakin myöntää vastuuvapauden tai lykkää vastuuvapauden myöntämistä muille toimielimille tai epää vastuuvapauden muilta toimielimiltä kuten tähän asti;

               16.

               palauttaa mieliin, että talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja lähetti 31. tammikuuta 2012 neuvoston puheenjohtajavaltiolle kirjeen, jossa hän korosti haluavansa käynnistää poliittisen vuoropuhelun ja toimitti neuvostolle myönnettävää vastuuvapautta koskevia täydentäviä kysymyksiä talousarvion valvontavaliokunnalta; toivoo siksi, että neuvosto toimittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevasta menettelystä vastaavalle valiokunnalle vastaukset puheenjohtajan kirjeeseen liitetyn kyselylomakkeen kysymyksiin ennen täysistuntokeskustelua;

               17.

               pitää kuitenkin valitettavana, että neuvosto kieltäytyi osallistumasta mihinkään talousarvion valvontavaliokunnan viralliseen kokoukseen, jossa käsiteltiin neuvoston vastuuvapauskysymystä;

               18.

               painottaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaista parlamentin oikeutta myöntää vastuuvapaus neuvoston suosituksesta olisi tulkittava omassa kontekstissaan ja tarkoituksessaan, joka on se, että Euroopan unionin koko talousarvion toteutusta valvotaan ja seurataan parlamentaarisesti poikkeuksetta ja että vastuuvapaus myönnetään riippumattomasti sekä komission pääluokan talousarvion toteutuksesta että myös varainhoitoasetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten pääluokkien talousarvioiden toteutuksesta;

               19.

               korostaa, että neuvoston pitäisi toimia avoimesti ja olla valmis vastaamaan Euroopan kansalaisille kaikista sille unionin toimielimenä uskotuista varoista; painottaa tämän tarkoittavan sitä, että neuvoston on osallistuttava täysipainoisesti ja vilpittömin mielin vuotuiseen vastuuvapausprosessiin

                           —

                           vastaamalla yksityiskohtaisesti parlamentin asiaankuuluvan valiokunnan laatimaan vuotuiseen kyselyyn;

                           —

                           osallistumalla pyydettäessä valiokunnan järjestämiin julkisiin kuulemisiin;

                           —

                           lähettämällä edustaja kaikkiin valiokunnan kokouksiin, joissa keskustellaan vastuuvapaudesta;

               20.

               katsoo, että parlamentin ja neuvoston tekemä toimielinten välinen yhteistyö on keskeisen tärkeää valvottaessa unionin talousarvion toteuttamista; pyytää tässä yhteydessä neuvostoa toimittamaan vastauksensa parlamentin laatimaan kyselylomakkeeseen;

               21.

               pyytää, että neuvosto keskustelee neuvoston istunnon julkisessa osuudessa unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta vuosittain myönnettävästä vastuuvapaudesta.

      (1)  EUVL L 64, 12.3.2010.

      (2)  EUVL C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  EUVL C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  EUVL C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Neuvoston 22. heinäkuuta 2002 vahvistamasta työjärjestyksestä johtuva päätös (EYVL L 230, 28.8.2002, s. 7).

      (7)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (8)  EUVL L 250, 27.9.2011, s. 25.

      (9)  EUVL L 313, 26.11.2011, s. 13.

      (10)  EUVL L 19, 23.1.2010, s. 9.


title: Neuvoston päätös, annettu 22 päivänä marraskuuta 2010 , Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä

text:
               27.11.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 322/3

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 22 päivänä marraskuuta 2010,
   Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä
   2010/C 322/02
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten sekä työntekijöiden ja työnantajienjärjestöjen neuvostolle toimittamat ehdokasluettelot,
   ottaa huomioon työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelot,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto nimitti 8 päivänä marraskuuta 2007 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 8 päivänä marraskuuta 2007 alkavaksi ja 7 päivänä marraskuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi.

               (2)

               On nimitettävä kolmivuotiskaudeksi johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisiksi jäseniksi ja varajäseniksi 8 päivänä marraskuuta 2010 alkavaksi ja 7 päivänä marraskuuta 2013 päättyväksi toimikaudeksi:
   I   HALLITUSTEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Belgia

               Willy IMBRECHTS

               Christian DENEVE

               Bulgaria

               Atanas KOLCHAKOV

               Darina KONOVA

               Tšekki

               Daniela KUBÍČKOVÁ

               Anežka SIXTOVÁ

               Tanska

               Ms Charlotte SKJOLDAGER

               Ms Annemarie KNUDSEN

               Saksa

               Ulrich RIESE

               Kai SCHÄFER

               Viro

               Tiit KAADU

               Pille STRAUSS-RAATS

               Irlanti

               Daniel KELLY

               Mary DORGAN

               Kreikka

               Elissavet GALANOPOULOU

               Antonios CHRISTODOULOU

               Espanja

               Concepción PASCUAL LIZANA

               Mario GRAU RIOS

               Ranska

               Mireille JARRY

               Laurent GRANGERET

               Italia

               Kypros

               Leandros NICOLAIDES

               Anastassios YIANNAKI

               Latvia

               Renārs LŪSIS

               Jolanta GEDUŠA

               Liettua

               Aldona SABAITIENĖ

               Vilija KONDROTIENĖ

               Luxemburg

               Unkari

               Malta

               Alankomaat

               Martin P. FLIER

               M. G. DEN HELD

               Itävalta

               Gertrud BREINDL

               Eva-Elisabeth SZYMANSKI

               Puola

               Danuta KORADECKA

               Daniel Andrzej PODGÓRSKI

               Portugali

               Luís Filipe NASCIMENTO LOPES

               José Manuel dos SANTOS

               Romania

               Marian TĂNASE

               Anca Mihaela PRICOP

               Slovenia

               Tatjana PETRIČEK

               Jože HAUKO

               Slovakia

               Laurencia JANČUROVÁ

               Elena PALIKOVÁ

               Suomi

               Leo SUOMAA

               Erkki YRJÄNHEIKKI

               Ruotsi

               Mikael SJÖBERG

               Stefan HULT

               Yhdistynyt kuningaskunta

               Clive FLEMING

               Stuart BRISTOW

   II   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Belgia

               François PHILIPS

               Herman FONCK

               Bulgaria

               Aleksander ZAGOROV

               Ivan KOKALOV

               Tšekki

               Jaroslav ZAVADIL

               Miroslav KOSINA

               Tanska

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Lone JACOBSEN

               Saksa

               Viro

               Argo SOON

               Ülo KRISTJUHAN

               Irlanti

               Sylvester CRONIN

               Esther LYNCH

               Kreikka

               Ioannis ADAMAKIS

               Ioannis VASSILOPOULOS

               Espanja

               Marisa RUFINO

               Pedro J. LINARES

               Ranska

               Gilles SEITZ

               Henri FOREST

               Italia

               Sebastiano CALLERI

               Gabriella GALLI

               Kypros

               Maria THEOCHARIDOU

               Nicos ANDREOU

               Latvia

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS

               Liettua

               Vitalius JARMONTOVIČIUS

               Gediminas MOZŪRA

               Luxemburg

               Unkari

               Károly GYÖRGY

               Erika KOLLER

               Malta

               Alankomaat

               H. VAN STEENBERGEN

               Sonja BALJEU

               Itävalta

               Puola

               Mariusz ŁUSZCZYK

               Iwona PAWLACZYK

               Portugali

               Romania

               Slovenia

               Lučka BÖHM

               Andreja MRAK

               Slovakia

               Bohuslav BENDÍK

               Alexander ŤAŽÍK

               Suomi

               Raili PERIMÄKI

               Erkki AUVINEN

               Ruotsi

               Christina JÄRNSTEDT

               Börje SJÖHOLM

               Yhdistynyt kuningaskunta

               Hugh ROBERTSON

               Liz SNAPE

   III   TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Belgia

               Kris DE MEESTER

               André PELEGRIN

               Bulgaria

               Georgi STOEV

               Tšekki

               Karel PETRŽELKA

               Martin RÖHRICH

               Tanska

               Thomas PHILBERT NIELSEN

               Saksa

               Eckhard METZE

               Herbert BENDER

               Viro

               Marek SEPP

               Veronika KAIDIS

               Irlanti

               Theresa DOYLE

               Kevin ENRIGHT

               Kreikka

               Pavlos KYRIAKOGGONAS

               Natassa AVLONITOU

               Espanja

               Pilar IGLESIAS VALCARCE

               Laura CASTRILLO NÚÑEZ

               Ranska

               Nathalie BUET

               Patrick LÉVY

               Italia

               Fabiola LEUZZI

               Kypros

               Polyvios POLYVIOU

               Lena PANAYIOTOU

               Latvia

               Liene VANCĀNE

               Liettua

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Luxemburg

               François ENGELS

               Pierre BLAISE

               Unkari

               Géza BOMBERA

               Malta

               Joe DELIA

               John SCICLUNA

               Alankomaat

               W. M. J. M. VAN MIERLO

               G. O. H. MEIJER

               Itävalta

               Christa SCHWENG

               Alexandra SCHÖNGRUNDNER

               Puola

               Portugali

               Marcelino PENA E COSTA

               Luís HENRIQUE

               Romania

               Ovidiu NICOLESCU

               Adrian IZVORANU

               Slovenia

               Igor ANTAUER

               Maja SKORUPAN

               Slovakia

               Róbert MAJTNER

               Suomi

               Katja LEPPÄNEN

               Rauno TOIVONEN

               Ruotsi

               Bodil MELLBLOM

               Cecilia ANDERSON

               Yhdistynyt kuningaskunta

               Neil CARBERRY

               Keith SEXTON

         2 artikla
   Neuvosto nimittää myöhemmin varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, joita ei ole vielä nimetty.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä marraskuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. VANACKERE

      (1)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (2)  EUVL C 271, 14.11.2007, s. 4.


Avis juridique important

|

42002D0386

2002/386/EY: Yhtenäisvaluutan hyväksyvien jäsenvaltioiden hallitusten valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla yhteisellä sopimuksella tehty päätös 23 päivältä toukokuuta 2002 Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 137 , 25/05/2002 s. 0025 - 0025

Yhtenäisvaluutan hyväksyvien jäsenvaltioiden hallitusten valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla yhteisellä sopimuksella tehty päätös23 päivältä toukokuuta 2002Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan nimittämisestä(2002/386/EY)YHTENÄISVALUUTAN HYVÄKSYVÄT EUROOPAN YHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN VALTION- TAI HALLITUSTEN PÄÄMIEHET, jotkaJosé María AZNAR LÓPEZin, Espanjan kuningaskunnan hallituksen pääministerin, toimiessa puheenjohtajana,ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 112 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 122 artiklan 4 kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 11.2 ja 43.3 artiklan,ottavat huomioon neuvoston suosituksen(1),ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottavat huomioon Euroopan keskuspankin johtokunnan lausunnon(3),OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaNimitetään Lucas D. PAPADEMOS Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajaksi kahdeksan vuotta kestäväksi kaudeksi.Tämä nimitys tulee voimaan 1 päivästä kesäkuuta 2002.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2002.PuheenjohtajaJ. M. Aznar(1) EYVL L 101, 17.4.2002, s. 17.(2) Lausunto annettu 14. toukokuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL C 100, 25.4.2002, s. 8.


Avis juridique important

|

32002D0007

2002/7/EY: Komission päätös, tehty 28 päivänä joulukuuta 2001, päätöksen 98/371/EY muuttamisesta tuoreen lihan tuonnissa käytettävän eläinten terveystodistuksen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4666)

Virallinen lehti nro L 003 , 05/01/2002 s. 0050 - 0052

Komission päätös,tehty 28 päivänä joulukuuta 2001,päätöksen 98/371/EY muuttamisesta tuoreen lihan tuonnissa käytettävän eläinten terveystodistuksen osalta(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4666)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2002/7/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1452/2001(2), ja erityisesti sen 22 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista tuoreen lihan tuonnissa eräistä Euroopan maista säädetään eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista tuoreen lihan tuonnissa eräistä Euroopan maista tehdyssä komission päätöksessä 98/371/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2001/774/EY(4).(2) Direktiivin 72/462/ETY 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteisöön vietäväksi tarkoitetun lihan on oltava peräisin eläimistä, joita on pidetty kolme kuukautta ennen teurastusta sellaisessa maassa tai sellaisen maan osassa, josta tuonti yhteisöön sallitaan.(3) Hevoseläinten kohdalla on aiheellista katsoa, että tämä vaatimus täyttyy, jos eläimiä on pidetty vähintään kolme kuukautta teurastusmaassa tai muussa samaa tarkoitusta varten hyväksytyssä maassa, mikäli siitä esitetään asianmukaiset todistukset.(4) Päätöksen 98/371/EY liitteenä olevaa asianomaista todistusmallia on tämän vuoksi muutettava vastaavasti.(5) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 98/371/EY liite III tämän päätöksen liitteen mukaisesti.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2002.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 28 päivänä joulukuuta 2001.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28.(2) EYVL L 198, 21.7.2001, s. 11.(3) EYVL L 170, 16.6.1998, s. 16.(4) EYVL L 291, 8.11.2001, s. 48.LIITEKorvataan päätöksen 98/371/EY liitteessä III olevan eläinten terveystodistuksen malli D seuraavasti: ">PIC FILE= "L_2002003FI.005102.TIF">>PIC FILE= "L_2002003FI.005201.TIF">"


title: 2008/372/EY: Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä helmikuuta 2008 , Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välistä puitesopimusta Israelin valtion osallistumista yhteisön ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               17.5.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 129/39

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 12 päivänä helmikuuta 2008,
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välistä puitesopimusta Israelin valtion osallistumista yhteisön ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta
   (2008/372/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen ja toisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti komission 18 päivänä kesäkuuta 2007 neuvottelemaan Israelin kanssa Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-assosiaatiosopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee puitesopimusta Israelin osallistumista yhteisön ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista.

               (2)

               Neuvottelut on saatu päätökseen komissiota tyydyttävällä tavalla.

               (3)

               Israelin valtion kanssa neuvotellun pöytäkirjan 10 artiklassa määrätään pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta ennen sen voimaantuloa.

               (4)

               Pöytäkirja olisi allekirjoitettava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee puitesopimusta Israelin valtion osallistumista yhteisön ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista.
   2 artikla
   Pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä lähtien sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. BAJUK

    ---documentbreak---

               17.5.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 129/40

         Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä
   PÖYTÄKIRJA,
   joka koskee Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välistä puitesopimusta Israelin valtion osallistumista yhteisön ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista
   EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’,
   ja
   ISRAELIN VALTIO, jäljempänä ’Israel’,
   jotka katsovat seuraavaa:

               (1)

               Israelin valtio on 20 päivänä marraskuuta 1995 tehnyt Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1).

               (2)

               Brysselissä 17 ja 18 päivänä kesäkuuta 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti myönteisesti vastaan komission tekemät Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevat ehdotukset ja hyväksyi neuvoston asiasta 14 päivänä kesäkuuta 2004 antamat päätelmät.

               (3)

               Neuvosto on sittemmin antanut useaan otteeseen uusia naapuruuspolitiikkaa tukevia päätelmiä.

               (4)

               Neuvosto ilmaisi 5 päivänä maaliskuuta 2007 tukensa komission 4 päivänä joulukuuta 2006 antamassa tiedonannossa esitellylle yleiselle ja kokonaisvaltaiselle toimintamallille, jonka tarkoituksena on mahdollistaa Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden osallistuminen yhteisön virastojen ja ohjelmien toimintaan maiden omien ansioiden mukaisesti, ja jos asianomainen oikeusperusta antaa tähän mahdollisuuden.

               (5)

               Israel on ilmaissut toivomuksen osallistua useisiin yhteisön ohjelmiin.

               (6)

               Israelin osallistumista kuhunkin yhteisön ohjelmaan koskevista erityisistä menettelytavoista ja ehdoista, erityisesti sen rahoitusosuudesta sekä raportointi- ja arviointimenettelyistä olisi määrättävä yhteisön puolesta toimivan komission ja Israelin välisellä sopimuksella,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Israel saa osallistua kaikkiin nykyisiin ja tuleviin yhteisön ohjelmiin, jotka ovat näiden ohjelmien hyväksymisestä annettujen säännösten mukaisesti sille avoimia.
   2 artikla
   Israel maksaa Euroopan unionin yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden, jonka suuruus määräytyy sen mukaan, mihin ohjelmiin Israel osallistuu.
   3 artikla
   Israelin edustajat saavat osallistua tarkkailijoina Israelia koskevien asioiden käsittelyyn hallintokomiteoissa, jotka vastaavat niiden ohjelmien seurannasta, joiden rahoitukseen Israel osallistuu.
   4 artikla
   Israelilaisten osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan mahdollisimman pitkälti samoja edellytyksiä, sääntöjä ja menettelyjä kuin asianomaisten ohjelmien osalta sovelletaan jäsenvaltioiden esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin.
   5 artikla
   Israelin osallistumista kuhunkin ohjelmaan koskevista ehdoista, erityisesti maksettavasta rahoitusosuudesta sekä raportointi- ja arviointimenettelyistä, määrätään yhteisön puolesta komission ja Israelin toimivaltaisten viranomaisten välisellä sopimuksella (yhteisymmärryspöytäkirja).
   Jos Israel hakee johonkin tiettyyn yhteisön ohjelmaan osallistumista varten yhteisön ulkoista apua eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 (2) tai muun sellaisen tulevaisuudessa mahdollisesti annettavan vastaavan asetuksen nojalla, jossa säädetään yhteisön avun antamisesta Israelille, edellytykset, jotka koskevat yhteisön tuen käyttöä Israelin toimesta, määritellään rahoitussopimuksessa.
   6 artikla
   Kussakin yhteisymmärryspöytäkirjassa on yhteisön varainhoitoasetuksen mukaisesti määrättävä, että varainhoidon valvontaa tai tilintarkastuksia suorittavat komissio, OLAF ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin tai että ne suoritetaan niiden alaisuudessa.
   Varainhoidon valvontaa ja tilintarkastusta, hallinnollisia toimenpiteitä sekä seuraamuksia ja perintää varten olisi laadittava yksityiskohtaiset määräykset, joiden nojalla komissiolle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle voidaan antaa vastaavat valtuudet kuin niillä on yhteisöön sijoittautuneiden edunsaajien tai toimeksisaajien osalta.
   7 artikla
   Tätä puitesopimusta koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan sinä aikana, jona Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehty Euro–Välimeri-sopimus on voimassa.
   Yhteisö ja Israel allekirjoittavat ja hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti.
   Kumpikin sopimuspuoli voi sanoa tämän pöytäkirjan irti ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle osapuolelle. Pöytäkirjan voimassaolo päättyy kuuden kuukauden kuluttua tästä ilmoituksesta.
   8 artikla
   Kumpikin sopimuspuoli voi tarkastella pöytäkirjan soveltamista viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kolmas vuosi sen perusteella, kuinka Israel on tosiasiallisesti osallistunut yhteen tai useampaan yhteisön ohjelmaan.
   9 artikla
   Tätä pöytäkirjaa sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrättyjen edellytysten mukaisesti, sekä Israelin alueeseen.
   10 artikla
   Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen diplomaattikanavien kautta tätä varten tarvittavien menettelyjensä päätökseen saattamisesta.
   Osapuolet sopivat soveltavansa pöytäkirjaa ennen sen voimaantuloa väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä lähtien riippumatta siitä, onko niiden sisäiset menettelyt saatu päätökseen, sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin.
   11 artikla
   Tämä pöytäkirja laaditaan kahtena kappaleena kullakin sopimuspuolten virallisella kielellä.
   Tekstin jokainen kielitoisinto on yhtä todistusvoimainen.
   12 artikla
   Tämä pöytäkirja on erottamaton osa Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehtyä Euro–Välimeri-sopimusta.

      Съставено в Брюксел на петнадесетия ден от месец април две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el quince de abril de dos mil ocho.
      V Bruselu dne patnáctého dubna dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende april to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten April zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta aprillikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the fifteenth day of April in the year two thousand and eight, which corresponds to the tenth day of Av in the year five thousand seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.
      Fait à Bruxelles, le quinze avril deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici aprile duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada piecpadsmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų balandžio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év április havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' April tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende april tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli, dnia piętnastego kwietnia roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Abril de dois mil e oito.
      Adoptat la Bruxelles, cincisprezece aprilie două mii opt.
      V Bruseli dňa pätnásteho apríla dvetisícosem.
      V Bruslju, dne petnajstega aprila leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den femtonde april tjugohundraåtta.

         За Европейската общнoст
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За държавата Израел
         Por el Estado de Israel
         Za Stát Izrael
         For Staten Israel
         Für den Staat Israel
         Iisraeli Riigi nimel
         Για το Κράτος του Ισραήλ
         For the State of Israel
         Pour l'État d'Israël
         Per lo Stato di Israele
         Izraēlas Valsts vārdā
         Izraelio Valstybės vardu
         Izrael Állam részéről
         Għall-Istat ta' l-Iżrael
         Voor de staat Israël
         W imieniu państwa Izrael
         Pelo Estado de Israel
         Pentru Statul Israel
         Za Izraelský štát
         Za Državo Izrael
         Israelin valtion puolesta
         För Staten Israel

      (1)  EYVL L 147, 21.6.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.


title: 2010/663/EU: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

text:
               4.11.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/19

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 20 päivänä lokakuuta 2010,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)
   (2010/663/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorana seurauksena.

               (3)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

               (4)

               Espanja esitti 29 päivänä tammikuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu yhdellä ainoalla Espanjan NUTS II -alueella, Kataloniassa (ES51), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) piirissä toimivissa 23 yrityksessä; hakemusta täydennettiin lisätiedoin 26 päivään huhtikuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 2 752 935 euroa.

               (5)

               EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 2 752 935 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 20 päivänä lokakuuta 2010.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         O. CHASTEL

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

31988D0591

88/591/EHTY, ETY, Euratom: Neuvoston päätös tehty 24 päivänä lokakuuta 1988 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta

Virallinen lehti nro L 319 , 25/11/1988 s. 0001 - 0008 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 2 s. 0089  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 2 s. 0089

Neuvoston päätös  tehty 24 päivänä lokakuuta 1988  Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisestaEUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO  jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 32 d artiklan ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 168 a artiklan ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan ottaa huomioon Pariisissa 18 päivänä huhtikuuta 1951 allekirjoitetun pöytäkirjan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä ottaa huomioon Brysselissä 17 päivänä huhtikuuta 1957 allekirjoitetun pöytäkirjan Euroopan talousyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä ottaa huomioon Brysselissä 17 päivänä huhtikuuta 1957 allekirjoitetun pöytäkirjan Euroopan atomienergiayhteisön tuomioistuimen perussäännöstä ottaa huomioon Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 1965 allekirjoitetun pöytäkirjan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista ottaa huomioon yhteisön tuomioistuimen pyynnön ottaa huomioon komission lausunnon ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (*) (*) EYVL N:o C 187  18.7.1988  s. 227.sekä katsoo  että EHTY:n perustamissopimuksen 32 d artiklan  Etyk:n perustamissopimuksen 168 a artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 140 a artiklan nojalla neuvosto voi perustaa yhteisön tuomioistuimen yhteyteen yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen  joka hoitaa tärkeitä oikeudellisia tehtäviä ja jonka jäsenien riippumattomuus on kiistaton ja jonka jäsenillä on tarvittava pätevyys tällaisten tehtävien hoitamiseen näiden määräysten nojalla neuvosto voi antaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimivallan ratkaista ensimmäisenä oikeusasteena tietynlaiset  luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden sen käsiteltäväksi saattamat asiat  joihin voidaan hakea muutosta yhteisön tuomioistuimelta vain oikeuskysymyksiä koskevilta osin ja perussäännössä määrätyin edellytyksin; neuvosto vahvistaa edellä mainittujen määräysten nojalla yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kokoonpanon sekä tekee tarvittavat mukautukset yhteisön tuomioistuimen perussääntöön ja antaa tarvittavat  kyseistä perussääntöä täydentävät määräykset niiden asioiden osalta  jotka edellyttävät monimutkaisten tosiasioiden perusteellista tarkastelua  kaksiasteinen oikeuslaitos on omiaan parantamaan tuomioistuimen tuomiovaltaan kuuluvien oikeussuojaa;yhteisön oikeusjärjestyksen oikeusvalvonnan laadun ja tehokkuuden säilyttämiseksi on tarpeen antaa yhteisön tuomioistuimelle mahdollisuus keskittää toimintansa sen perustehtävään  joka on yhteisön oikeuden yhtenäisen tulkinnan varmistaminen  jaon näin ollen tarpeen käyttää hyväksi EHTY:n perustamissopimuksen 32 d artiklassa  ETY:n perustamissopimuksen 168 a artiklassa ja Euratomin 140 a artiklassa annettua valtuutta ja antaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimivalta ratkaista ensimmäisenä oikeusasteena tietynlaiset  usein monimutkaisten tosiasioiden tutkimista edellyttävät asiat  toisin sanoen toimielinten henkilöstön sen käsiteltäväksi saattamat asiat  sekä siltä osin kuin on kyse EHTY:n perustamissopimuksesta  yritysten ja yhteenliittymien sen käsiteltäväksi saattamat maksuja  tuotantoa  hintoja  sopimuksia ja keskittymiä koskevat asiat  sekä siltä osin kuin kyse on ETY:n perustamissopimuksesta  luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden sen käsiteltäväksi saattamat kilpailualan asiat ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhteyteen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin  jäljempänä «yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin». Sen kotipaikka on sama kuin yhteisön tuomioistuimen kotipaikka.2 artikla1.  Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on 15 jäsentä (**).(**) 1 kohta sellaisena kuin se on muutettuna LA A/FIN/SE:n 17 artiklalla  siinä muodossa kuin se on tarkistettuna MP LA A/FIN/SE:n 10 artiklalla.2.  Jäsenet valitsevat keskuudestaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Sama henkilö voidaan valita uudeksi toimikaudeksi.3.  Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäseniä voidaan pyytää hoitamaan julkisasiamiehen tehtäviä.Julkisasiamiesten tehtävänä on täysin puolueettomina ja riippumattomina julkisessa istunnossa tehdä perustellut ehdotukset ratkaisuiksi yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetuissa asioissa ja siten avustaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta sille kuuluvassa tehtävässä.Asioiden valintaperusteet sekä yksityiskohtaiset säännöt julkisasiamiesten nimeämisestä määrätään yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksessä.Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsen  jota on pyydetty toimimaan julkisasiamiehenä asiassa  ei voi osallistua tämän asian ratkaisemiseen.4.  Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kokoontuu kolmen tai viiden tuomarin jaostoissa. Työjärjestyksessä määrätään jaostojen kokoonpanosta ja asioiden jakamisesta jaostoille. Tietyissä tapauksissa  joista määrätään työjärjestyksessä  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi kokoontua täysistunnossa.5.  Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 21 artiklaa ja Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 6 artiklaa sovelletaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäseniin ja kirjaajaan.3 artikla1.  Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin käyttää ensimmäisenä oikeusasteena yhteisöjen perustamissopimuksissa ja niiden täytäntöönpanoa koskevissa säädöksissä yhteisön tuomioistuimelle uskottua toimivaltaa  jollei yhteisön oikeuden alaisen toimielimen perustamista koskevassa säädöksessä muuta säädetä:a) ETY:n perustamissopimuksen 179 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 152 artiklassa tarkoitetuissa riidoissa;b) kanteissa  jotka luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt ovat nostaneet EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan toisen kohdan  35 artiklan  40 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan sekä 42 artiklan nojalla;c) kanteissa  jotka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt ovat nostaneet ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan toisen kohdan  175 artiklan kolmannen kohdan  178 artiklan ja 181 artiklan nojalla;d) kanteissa  jotka luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt ovat nostaneet Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan toisen kohdan  148 artiklan kolmannen kohdan sekä 151 ja 153 artiklan nojalla.4 artiklaJollei jäljempänä seuraavista määräyksistä muuta johdu  EHTY:n perustamissopimuksen 34  36  39  44 ja 92 artiklaa  ETY:n perustamissopimuksen 172  174  176  184-187 ja 192 artiklaa sekä Euratomin perustamissopimuksen 49 ja 83 artiklaa  144 artiklan b kohtaa  147 artiklaa  149 artiklaa  156-159 artiklaa sekä 164 artiklaa sovelletaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.5 artiklaLisätään Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 43 artiklan jälkeen seuraavat määräykset:"IV OSASTOEUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISENOIKEUSASTEEN TUOMIOISTUINYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäseniä ja sen organisaatiota koskevat perussäännöt44 artiklaTämän perussäännön 2  3  4 ja 6-9 artiklaa  13 artiklan 1 kohtaa  17 artiklaa  18 artiklan 2 kohtaa ja 19 artiklaa sovelletaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja sen jäseniin. Edellä 2 artiklassa tarkoitettu vala vannotaan yhteisön tuomioistuimessa ja 3  4 ja 7 artiklassa tarkoitetut päätökset tekee yhteisön tuomioistuin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kuultuaan.Kirjaaja ja henkilöstö45 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittää kirjaajansa ja vahvistaa häntä koskevat henkilöstösäännöt. Tämän perussäännön 9 ja 14 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajaan.Yhteisön tuomioistuimen presidentti ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti määräävät yhteisymmärryksessä yksityiskohtaiset säännöt  joiden mukaan yhteisön tuomioistuimen virkamiehet ja muu yhteisön tuomioistuimen henkilöstö voivat antaa palveluja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle varmistaakseen siten tämän toiminnan. Tietyt virkamiehet ja muu henkilöstö ovat yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajan alaisia yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.Asian käsittely yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa46 artiklaAsian käsittelystä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa määrätään tämän perussäännön III osastossa  lukuun ottamatta 41 ja 42 artiklaa.Täsmentäviä ja täydentäviä määräyksiä annetaan tarvittaessa työjärjestyksessä  joka hyväksytään perustamissopimuksen 32 d artiklan 4 kohdan mukaisesti.Poiketen siitä  mitä tämän perussäännön 21 artiklan neljännessä kohdassa määrätään  julkisasiamies voi esittää perustellut ehdotukset ratkaisuiksi kirjallisina.47 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle; kun yhteisön tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle.Kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo  ettei se ole toimivaltainen ratkaisemaan yhteisön tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaa asiaa  se siirtää asian yhteisön tuomioistuimelle; samalla tavoin  kun yhteisön tuomioistuin katsoo asian kuuluvan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  se siirtää asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  joka ei tässä tapauksessa voi kieltää olevansa toimivaltainen asiassa.Kun yhteisön tuomioistuimen ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäviksi on saatettu asiat  joilla on sama kohde  jotka koskevat samaa tulkintakysymystä tai joissa asetetaan kyseenalaiseksi saman säädöksen pätevyys  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan lykätä asian käsittelyä  kunnes yhteisön tuomioistuin on antanut tuomion. Kun kyse on hakemuksista  joissa vaaditaan saman säädöksen mitättömäksi julistamista  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi myös jättää asian käsiteltäväksi ottamatta  jotta yhteisön tuomioistuin voi ratkaista hakemukset. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteisön tuomioistuin voi myös päättää lykätä sen käsiteltäväksi saatetun asian käsittelyä; siinä tapauksessa asian käsittelyä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa jatketaan.48 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaaja antaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopulliset päätökset  päätökset  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu  tai päätökset  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  tiedoksi kaikille asianosaisille samoin kun kaikille jäsenvaltioille ja yhteisön toimielimille  vaikka nämä eivät olisi olleet väliintulijoina asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa.Muutoksenhaku yhteisön tuomioistuimelta49 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopullisiin päätöksiin samoin kuin päätöksiin  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu tai päätöksiin  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  voidaan hakea muutosta yhteisön tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa sen päätöksen tiedoksiantamisesta  jota vastustetaan.Muutosta voivat hakea kaikki asianosaiset  joiden vaatimukset on kokonaan tai osittain hylätty. Muut väliintulijana olleet asianosaiset kuin jäsenvaltiot ja yhteisön toimielimet voivat kuitenkin hakea muutosta ainoastaan silloin  kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätös koskee heitä välittömästi.Lukuun ottamatta tapauksia  jotka koskevat yhteisöjen ja niiden henkilöstön välisiä riitoja  muutosta voivat hakea myös jäsenvaltiot tai yhteisön toimielimet  jotka eivät ole olleet väliintulijana asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot ja toimielimet ovat samassa asemassa kuin ne jäsenvaltiot tai toimielimet  jotka olivat väliintulijoina ensimmäisessä oikeusasteessa.50 artiklaSe  jonka väliintuloa koskeva hakemus on hylätty  voi hakea muutosta yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hylkäyspäätökseen yhteisön tuomioistuimessa kahden viikon kuluessa siitä  kun hylkäävä päätös annettiin tiedoksi.Muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksiin  jotka se on tehnyt perustamissopimuksen 39 artiklan toisen ja kolmannen kohdan nojalla tai 92 artiklan kolmannen kohdan nojalla  voivat asianosaiset hakea yhteisön tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.Tämän artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa tarkoitettuja muutoksenhakuja käsitellään ja niistä päätetään tämän perussäännön 33 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.51 artiklaMuutosta yhteisön tuomioistuimelta voidaan hakea vain oikeuskysymyksiä koskevilta osin. Muutoksenhaun perusteena voi olla yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelta puuttuva toimivalta  asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirhe  joka on hakijan etujen vastainen  tai yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut yhteisön oikeuden rikkominen.Muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin kuka vastaa oikeudenkäyntikuluista.Asian käsittely yhteisön tuomioistuimessa52 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätökseen haetaan muutosta  tuomioistuinkäsittely jakaantuu kirjalliseen ja suulliseen käsittelyyn. Työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin yhteisön tuomioistuin voi julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.Lykkäävä vaikutus53 artiklaMuutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 39 artiklan toista ja kolmatta kohtaa.Poiketen siitä  mitä perustamissopimuksen 44 artiklassa määrätään  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätökset  joilla julistetaan yleisesti sovellettava päätös mitättömäksi  tulevat voimaan vasta tämän perussäännön 49 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluttua  tai jos muutosta on haettu tämän ajan kuluessa  muutoksenhaun hylkäämisestä  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianosaisen mahdollisuutta pyytää perustamissopimuksen 39 artiklan toisen ja kolmannen kohdan nojalla yhteisön tuomioistuinta lykkäämään mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutuksia tai päättämään kaikista muista tarvittavista välitoimista.Yhteisön tuomioistuimen muutoksenhakuasiassa antama päätös54 artiklaJos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  yhteisön tuomioistuin julistaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen mitättömäksi. Se voi joko ratkaista asian lopullisesti itse  jos asia on ratkaisukelpoinen  tai palauttaa asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi.Palauttamistapauksessa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on sidottu yhteisön tuomioistuimen asiassa ratkaisemiin oikeusseikkoihin.Jos sellaisen jäsenvaltion tai yhteisöjen toimielimen tekemä muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  joka ei ole ollut asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa väliintulijana  yhteisön tuomioistuin voi  jos se katsoo sen tarpeelliseksi  todeta  mitä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen vaikutuksista on pidettävä riidan asianosaisien kannalta pysyvinä."6 artiklaEuroopan yhteisön hiili- ja teräsyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan nykyiset 44 ja 45 artikla ovat tästä alkaen 55 ja 56 artikla.7 artiklaLisätään Euroopan talousyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 43 artiklan jälkeen seuraavat määräykset:"IV OSASTOEUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN44 artiklaTämän perussäännön 2-8 artiklaa ja 13-16 artiklaa sovelletaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja sen jäseniin. Edellä 2 artiklassa tarkoitettu vala vannotaan yhteisön tuomioistuimessa  ja 3  4 ja 6 artiklassa tarkoitetut päätökset tekee yhteisön tuomioistuin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kuultuaan.45 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittää kirjaajansa ja vahvistaa häntä koskevat henkilöstösäännöt. Tämän perussäännön 9  10 ja 13 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajaan.Yhteisön tuomioistuimen presidentti ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti määräävät yhteisymmärryksessä yksityiskohtaiset säännöt  joiden mukaan yhteisön tuomioistuimen virkamiehet ja muu henkilöstö voivat antaa palveluja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle varmistaakseen siten tämän toiminnan. Tietyt virkamiehet ja muu henkilöstö ovat yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajan alaisia yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.46 artiklaAsian käsittelystä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa määrätään tämän perussäännön III osastossa  lukuun ottamatta 20 artiklaa.Täsmentäviä ja täydentäviä määräyksiä annetaan tarvittaessa työjärjestyksessä  joka hyväksytään perustamissopimuksen 168 a artiklan 4 kohdan mukaisesti.Poiketen siitä  mitä tämän perussäännön 18 artiklan neljännessä kohdassa määrätään  julkisasiamies voi esittää perustellut ehdotukset ratkaisuiksi kirjallisina.47 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle; kun yhteisön tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle.Kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo  ettei se ole toimivaltainen ratkaisemaan yhteisön tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaa asiaa  se siirtää asian yhteisön tuomioistuimelle; samalla tavoin  kun yhteisön tuomioistuin katsoo asian kuuluvan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  se siirtää asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  joka ei tässä tapauksessa voi kieltää olevansa toimivaltainen asiassa.Kun yhteisön tuomioistuimen ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäviksi on saatettu asiat  joilla on sama kohde  jotka koskevat samaa tulkintakysymystä tai joissa asetetaan kyseenalaiseksi saman säädöksen pätevyys  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan lykätä asian käsittelyä  kunnes yhteisön tuomioistuin on antanut tuomion. Kun kyse on hakemuksista  joissa vaaditaan saman säädöksen mitättömäksi julistamista  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi myös jättää asian käsiteltäväksi ottamatta  jotta yhteisön tuomioistuin voi ratkaista hakemukset. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteisön tuomioistuin voi myös päättää lykätä sen käsiteltäväksi saatetun asian käsittelyä; siinä tapauksessa asian käsittelyä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa jatketaan.48 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaaja antaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopulliset päätökset  päätökset  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu  tai päätökset  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  tiedoksi kaikille asianosaisille samoin kuin kaikille jäsenvaltioille ja yhteisön toimielimille  vaikka nämä eivät olisi olleet väliintulijoina asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa.49 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopullisiin päätöksiin  samoin kuin päätöksiin  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu  tai päätöksiin  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  voidaan hakea muutosta yhteisön tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa sen päätöksen tiedoksiantamisesta  jota vastustetaan.Muutosta voivat hakea kaikki asianosaiset  joiden vaatimukset on kokonaan tai osittain hylätty. Muut väliintulijana olleet asianosaiset kuin jäsenvaltiot ja yhteisön toimielimet voivat kuitenkin hakea muutosta ainoastaan silloin  kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätös koskee heitä välittömästi.Lukuun ottamatta tapauksia  jotka koskevat yhteisön ja niiden henkilöstön välisiä riitoja  muutosta voivat hakea myös jäsenvaltiot tai yhteisön toimielimet  jotka eivät ole olleet väliintulijana asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot ja toimielimet ovat samassa asemassa kuin ne jäsenvaltiot tai toimielimet  jotka olivat väliintulijoina ensimmäisessä oikeusasteessa.50 artiklaSe  jonka väliintuloa koskeva hakemus on hylätty  voi hakea muutosta yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hylkäyspäätökseen yhteisön tuomioistuimessa kahden viikon kuluessa siitä  kun hylkäävä päätös annettiin tiedoksi.Muutosta yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksiin  jotka se on tehnyt perustamissopimuksen 185 tai 186 artiklan nojalla tai 192 artiklan neljännen kohdan nojalla  voivat hakea asianosaiset kahden kuukauden kuluessa niiden tiedoksiantamisesta.Tämän artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa tarkoitettuja muutoksenhakuja käsitellään ja niistä päätetään tämän perussäännön 36 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.51 artiklaMuutosta yhteisön tuomioistuimelta voidaan hakea vain oikeuskysymyksiä koskevilta osin. Muutoksenhaun perusteena voi olla yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelta puuttuva toimivalta  asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirhe  joka on hakijan etujen vastainen  tai yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut yhteisön oikeuden rikkominen.Muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin kuka vastaa oikeudenkäyntikuluista.52 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen päätökseen haetaan muutosta  tuomioistuinkäsittely jakaantuu kirjalliseen ja suulliseen käsittelyyn. Työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin yhteisön tuomioistuin voi julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.53 artiklaMuutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 185 ja 186 artiklaa.Poiketen siitä  mitä perustamissopimuksen 187 artiklassa määrätään  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätökset  joilla julistetaan yleisesti sovellettava päätös mitättömäksi  tulevat voimaan vasta tämän perussäännön 49 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluttua  tai jos muutosta on haettu tämän ajan kuluessa  muutoksenhaun hylkäämisestä  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianosaisen mahdollisuutta pyytää perustamissopimuksen 185 ja 186 artiklan nojalla yhteisön tuomioistuinta lykkäämään mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutuksia tai päättämään kaikista muista tarvittavista välitoimista.54 artiklaJos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  yhteisön tuomioistuin julistaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen mitättömäksi. Se voi joko ratkaista asian lopullisesti itse  jos asia on ratkaisukelpoinen  tai palauttaa asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi.Palauttamistapauksessa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on sidottu yhteisön tuomioistuimen asiassa ratkaisemiin oikeusseikkoihin.Jos sellaisen jäsenvaltion tai yhteisöjen toimielimen tekemä muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  joka ei ole ollut asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa väliintulijana  yhteisön tuomioistuin voi  jos se katsoo sen tarpeelliseksi  todeta  mitä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen vaikutuksista on pidettävä riidan asianosaisien kannalta pysyvinä."8 artiklaEuroopan talousyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan nykyiset 44  45 ja 46 artikla ovat tästä alkaen 55  56 ja 57 artikla.9 artiklaLisätään Euroopan atomienergiayhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 44 artiklan jälkeen seuraavat määräykset:"IV OSASTOEUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN45 artiklaTämän perussäännön 2-8 artiklaa ja 13-16 artiklaa sovelletaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja sen jäseniin. Edellä 2 artiklassa tarkoitettu vala vannotaan yhteisön tuomioistuimessa  ja 3  4 ja 6 artiklassa tarkoitetut päätökset tekee yhteisön tuomioistuin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kuultuaan.46 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittää kirjaajansa ja vahvistaa häntä koskevat henkilöstösäännöt. Tämän perussäännön 9  10 ja 13 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajaan.Yhteisön tuomioistuimen presidentti ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti määräävät yhteisymmärryksessä yksityiskohtaiset säännöt  joiden mukaan yhteisön tuomioistuimen virkamiehet ja muu henkilöstö voivat antaa palveluja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle varmistaakseen siten tämän toiminnan. Tietyt virkamiehet ja muu henkilöstö ovat yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajan alaisia yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.47 artiklaAsian käsittelystä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa määrätään tämän perussäännön III osastossa  lukuun ottamatta 20 ja 21 artiklaa.Täsmentäviä ja täydentäviä määräyksiä annetaan tarvittaessa työjärjestyksessä  joka hyväksytään perustamissopimuksen 140 a artiklan 4 kohdan mukaisesti.Poiketen siitä  mitä tämän perussäännön 18 artiklan neljännessä kohdassa määrätään  julkisasiamies voi esittää perustellut ehdotukset ratkaisuiksi kirjallisina.48 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle; kun yhteisön tuomioistuimelle osoitettu hakemus tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä jätetty yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaajalle  tämä toimittaa sen välittömästi yhteisön tuomioistuimen kirjaajalle.Kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo  ettei se ole toimivaltainen ratkaisemaan yhteisön tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaa asiaa  se siirtää asian yhteisön tuomioistuimelle; samalla tavoin  kun yhteisön tuomioistuin katsoo asian kuuluvan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  se siirtää asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle  joka ei tässä tapauksessa voi kieltää olevansa toimivaltainen asiassa.Kun yhteisön tuomioistuimen ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäviksi on saatettu asiat  joilla on sama kohde  jotka koskevat samaa tulkintakysymystä tai joissa asetetaan kyseenalaiseksi saman säädöksen pätevyys  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan lykätä asian käsittelyä  kunnes yhteisön tuomioistuin on antanut tuomion. Kun kyse on hakemuksista  joissa vaaditaan saman säädöksen mitättömäksi julistamista  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi myös jättää asian käsiteltäväksi ottamatta  jotta yhteisön tuomioistuin voi ratkaista hakemukset. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteisön tuomioistuin voi myös päättää lykätä sen käsiteltäväksi saatetun asian käsittelyä; siinä tapauksessa asian käsittelyä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa jatketaan.49 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaaja antaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopulliset päätökset  päätökset  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu  tai päätökset  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  tiedoksi kaikille asianosaisille samoin kuin kaikille jäsenvaltioille ja yhteisön toimielimille  vaikka nämä eivät olisi olleet väliintulijoina asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa.50 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen lopullisiin päätöksiin  samoin kuin päätöksiin  joilla tehdään osittainen asiaratkaisu  tai päätöksiin  joilla ratkaistaan prosessiväite toimivallan puuttumisesta tai siitä  että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta  voidaan hakea muutosta yhteisön tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa sen päätöksen tiedoksiantamisesta  jota vastustetaan.Muutosta voivat hakea kaikki asianosaiset  joiden vaatimukset on kokonaan tai osittain hylätty. Muut väliintulijana olleet asianosaiset kuin jäsenvaltiot ja yhteisön toimielimet voivat kuitenkin hakea muutosta ainoastaan silloin  kun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätös koskee heitä välittömästi.Lukuun ottamatta tapauksia  jotka koskevat yhteisöjen ja niiden henkilöstön välisiä riitoja  muutosta voivat hakea myös jäsenvaltiot tai yhteisön toimielimet  jotka eivät ole olleet väliintulijana asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot ja toimielimet ovat samassa asemassa kuin ne jäsenvaltiot tai toimielimet  jotka olivat väliintulijoina ensimmäisessä oikeusasteessa.51 artiklaSe  jonka väliintuloa koskeva hakemus on hylätty  voi hakea muutosta yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hylkäyspäätökseen yhteisön tuomioistuimessa kahden viikon kuluessa siitä  kun hylkäävä päätös annettiin tiedoksi.Muutosta yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksiin  jotka se on tehnyt perustamissopimuksen 157 tai 158 artiklan nojalla tai 164 artiklan kolmannen kohdan nojalla  voivat hakea asianosaiset kahden kuukauden kuluessa niiden tiedoksiantamisesta.Tämän artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa tarkoitettuja muutoksenhakuja käsitellään ja niistä päätetään tämän perussäännön 37 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.52 artiklaMuutosta yhteisön tuomioistuimelta voidaan hakea vain oikeuskysymyksiä koskevilta osin. Muutoksenhaun perusteena voi olla yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelta puuttuva toimivalta  asian käsittelyssä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirhe  joka on hakijan etujen vastainen tai yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut yhteisön oikeuden rikkominen.Muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin  kuka vastaa oikeudenkäyntikuluista.53 artiklaKun yhteisön ensimmäisen oikeusasteen päätökseen haetaan muutosta  tuomioistuinkäsittely jakaantuu kirjalliseen ja suulliseen käsittelyyn. Työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin yhteisön tuomioistuin voi julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.54 artiklaMuutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 157 ja 158 artiklaa.Poiketen siitä  mitä perustamissopimuksen 159 artiklassa määrätään  yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätökset  joilla julistetaan yleisesti sovellettava päätös mitättömäksi  tulevat voimaan vasta tämän perussäännön 50 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluttua  tai jos muutosta on haettu tämän ajan kuluessa  muutoksenhaun hylkäämisestä  edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianosaisen mahdollisuutta pyytää perustamissopimuksen 157 ja 158 artiklan nojalla yhteisön tuomioistuinta lykkäämään mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutuksia tai päättämään kaikista muista tarvittavista välitoimista.55 artiklaJos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  yhteisön tuomioistuin julistaa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen mitättömäksi. Se voi joko ratkaista asian lopullisesti itse  jos asia on ratkaisukelpoinen  tai palauttaa asian yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi.Palauttamistapauksessa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on sidottu yhteisön tuomioistuimen asiassa ratkaisemiin oikeusseikkoihin.Jos sellaisen jäsenvaltion tai yhteisöjen toimielimen tekemä muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi  joka ei ole ollut asiassa yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa väliintulijana  yhteisön tuomioistuin voi  jos se katsoo sen tarpeelliseksi  todeta  mitä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen vaikutuksista on pidettävä riidan asianosaisien kannalta pysyvinä."10 artiklaEuroopan atomienergiayhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan nykyiset 45  46 ja 47 artikla ovat tästä alkaen 56  57 ja 58 artikla.11 artiklaYhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen presidentti nimetään kolmeksi vuodeksi samoin edellytyksin kuin jäsenet. Jäsenvaltioiden hallitukset voivat kuitenkin yhteisellä sopimuksella päättää  että sovelletaan 2 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä.Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistaa työjärjestyksensä heti perustamisensa jälkeen.Yhteisön ensimmäisen oikeusasteen työjärjestyksen voimaantuloon asti sovelletaan yhteisön tuomioistuimen työjärjestystä soveltuvin osin.12 artiklaHeti kun kaikki yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet ovat vannoneet valan  neuvoston puheenjohtaja nimeää arpomalla ne yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet  joiden tehtävät päättyvät ensimmäisen kolmivuotiskauden päättyessä  EHTY:n perustamissopimuksen 32 d artiklan 3 kohdan  ETY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan 3 kohdan ja Euratomin 140 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.13 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä  jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä  lukuun ottamatta 3 artiklaa  joka tulee voimaan sinä päivänä  jolloin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentin päätös  jossa todetaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sääntöjen mukaisesti perustetuksi.14 artiklaEdellä 3 artiklassa tarkoitetut asiat  jotka mainitun artiklan voimaantulopäivänä on saatettu yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi ja joista ei ole vielä esitetty yhteisön työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua alustavaa kertomusta yhteisöjen tuomioistuimessa  palautetaan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 1988.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaTh. PANGALOS