title: Neuvoston päätös 2005/191/YUTP, tehty 18 päivänä lokakuuta 2004, sopimusten tekemisestä Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian välillä puitteiden luomisesta Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

text:
               14.3.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 67/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/191/YUTP
   tehty 18 päivänä lokakuuta 2004
   sopimusten tekemisestä Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian välillä puitteiden luomisesta Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,
   ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava puitteiden luomista tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle koskevassa sopimuksessa sen sijaan, että edellytykset määritellään tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

               (2)

               Neuvoston annettua 23 päivänä helmikuuta 2004 valtuutuksensa puheenjohtajavaltio neuvotteli korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian välillä sopimukset puitteiden luomisesta Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.

               (3)

               Sopimukset olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin puolesta sopimukset Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian välillä puitteiden luomisesta Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.
   Sopimusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimukset Euroopan unionia sitovasti.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 18 päivänä lokakuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. VEERMAN

   Euroopan unionin ja Islannin tasavallan välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Islannin tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI
   ja
   ISLANNIN TASAVALTA,
   jäljempänä ”osapuolet”, jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

               (2)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Islannin tasavalta voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Islannin tasavallan osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (3)

               Jos Euroopan unioni päättää toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Islannin tasavalta voi ilmaista alustavan aikomuksensa osallistua operaatioon.

               (4)

               Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n ulkopuolisten Naton eurooppalaisten jäsenten osallistumista EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin koskevien, Nizzan Eurooppa-neuvostossa 7–9 päivänä joulukuuta 2000 sovittujen määräysten soveltamista koskevat menettelyt.

               (5)

               Edellytykset Islannin tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa mahdollista tulevaa osallistumista koskevien puitteiden luomisesta sen sijaan, että kyseiset edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

               (6)

               Kyseinen sopimus ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä pitäisi rajoittaa Islannin tasavallan osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta.

               (7)

               Kyseisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Islannin tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I JAKSO
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Islannin tasavaltaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Islannin tasavalta on päättänyt osallistua operaatioon, Islannin tasavalta toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
   2.   Jos Euroopan unioni on päättänyt toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Islannin tasavalta ilmoittaa Euroopan unionille aikomuksestaan osallistua operaatioon ja toimittaa tämän jälkeen tietoja osallistumistarjouksestaan.
   3.   Euroopan unioni arvioi Islannin tasavallan osallistumistarjouksen Islannin tasavaltaa kuullen.
   4.   Euroopan unioni toimittaa Islannin tasavallalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Islannin tasavaltaa osallistumistarjouksen laatimisessa.
   5.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Islannin tasavallalle kirjeellä varmistaakseen Islannin tasavallan osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Islannin tasavalta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti yhteiseen toimintaan, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Islannin tasavallan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Islannin tasavallan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/valtuuskunnan asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Islannin tasavallan välisiä järjestelyjä.
   3.   Islannin tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/valtuuskunnan asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.
   4.   Islannin tasavalta vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista siitä riippumatta, onko sen henkilöstö vaatimuksen tekijänä vai kohteena. Islannin tasavalta huolehtii lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Islannin tasavalta sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa se luopuu esittämästä korvausvaatimuksia sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Islanti osallistuu, osallistuvalle valtiolle. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   6.   Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa ne luopuvat esittämästä Islannin tasavallalle korvausvaatimuksia siinä tapauksessa, että Islannin tasavalta tulevaisuudessa osallistuu EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   4 artikla
   Turvaluokitellut tiedot
   1.   Islannin tasavalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta ja EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
   2.   Jos EU ja Islannin tasavalta ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Islannin tasavalta varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Islannin tasavalta antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Islannin tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Islannin tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.
   4.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   5.   Islannin tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   6.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.
   7.   Islannin tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Islannin tasavaltaa ennen päätöksen tekemistä, jos Islannin tasavalta osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Islannin tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Islannin tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa valtuuskunnan asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   8 artikla
   Toimintatalousarvioon osallistuminen
   1.   Islannin tasavalta osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen.
   2.   Islannin tasavallan rahoitusosuus toimintatalousarviosta on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Islannin tasavalta ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Islannin tasavallan asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat Islannin tasavallan osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tähän järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Islannin tasavalta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Islannin tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Islannin tasavalta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
   3.   Islannin tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa.
   4.   EU:n operaation komentaja voi Islannin tasavaltaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Islannin tasavallan osuuden pois vetämistä.
   5.   Islannin tasavalta nimeää johtavan edustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava edustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Islannin tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka kuuluvat yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainituissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP (2), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Islannin tasavalta maksaa korvauksia tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Islannin tasavalta osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
   2.   Islannin tasavallan rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         Jos Islannin tasavalta lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, b alakohdan mukaista määrää laskettaessa käytetään perusteena Islannin tasavallan henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Islannin tasavallan lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.
   3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         4.   Neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Islannin tasavallan toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV JAKSO
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   13 artikla
   Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Islannin tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä.
   3.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2008 ja tämän jälkeen vähintään joka kolmas vuosi.
   4.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten molemminpuolisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   5.   Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2005 englannin kielellä neljänä kappaleena.

            Euroopan unionin puolesta

            Islannin tasavallan puolesta

      (1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.
   LIITE
   LAUSUMIEN TEKSTI
   EU:N JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
   Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka toteuttavat sellaista EU:n yhteistä toimintaa, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Islannin tasavalta osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Islannin tasavallalle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Islannin tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Islannin tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Islannin tasavallasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         ISLANNIN TASAVALLAN LAUSUMA
   Islannin tasavalta, joka toteuttaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n yhteistä toimintaa, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä muulle EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle valtiolle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Norjan kuningaskunnan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI,
   ja
   NORJAN KUNINGASKUNTA,
   jäljempänä
   ”osapuolet”, jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

               (2)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Norjan kuningaskunta voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Norjan kuningaskunnan osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (3)

               Jos Euroopan unioni päättää toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Norjan kuningaskunta voi ilmaista alustavan aikomuksensa osallistua operaatioon.

               (4)

               Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n ulkopuolisten Naton eurooppalaisten jäsenten osallistumista EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin koskevien, Nizzan Eurooppa-neuvostossa 7–9 päivänä joulukuuta 2000 sovittujen määräysten soveltamista koskevat menettelyt.

               (5)

               Edellytykset Norjan kuningaskunnan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa mahdollista tulevaa osallistumista koskevien puitteiden luomisesta sen sijaan, että kyseiset edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

               (6)

               Kyseinen sopimus ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä pitäisi rajoittaa Norjan kuningaskunnan osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta.

               (7)

               Kyseisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Norjan kuningaskunnan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I JAKSO
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Norjan kuningaskuntaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Norjan kuningaskunta on päättänyt osallistua operaatioon, Norjan kuningaskunta toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
   2.   Jos Euroopan unioni on päättänyt toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Norjan kuningaskunta ilmoittaa Euroopan unionille aikomuksestaan osallistua operaatioon ja toimittaa tämän jälkeen tietoja osallistumistarjouksestaan.
   3.   Euroopan unioni arvioi Norjan kuningaskunnan osallistumistarjouksen Norjan kuningaskuntaa kuullen.
   4.   Euroopan unioni toimittaa Norjan kuningaskunnalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Norjan kuningaskuntaa osallistumistarjouksen laatimisessa.
   5.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Norjan kuningaskunnalle kirjeellä varmistaakseen Norjan kuningaskunnan osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Norjan kuningaskunta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti yhteiseen toimintaan, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Norjan kuningaskunnan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Norjan kuningaskunnan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/valtuuskunnan asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Norjan kuningaskunnan välisiä järjestelyjä.
   3.   Norjan kuningaskunta käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/valtuuskunnan asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.
   4.   Norjan kuningaskunta vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista siitä riippumatta, onko sen henkilöstö vaatimuksen tekijänä vai kohteena. Norjan kuningaskunta huolehtii lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Norjan kuningaskunta sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa se luopuu esittämästä korvausvaatimuksia sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Norjan kuningaskunta osallistuu, osallistuvalle valtiolle. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   6.   Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa ne luopuvat esittämästä korvausvaatimuksia Norjan kuningaskunnalle siinä tapauksessa, että Norjan kuningaskunta tulevaisuudessa osallistuu EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   4 artikla
   Turvaluokitellut tiedot
   1.   Norjan kuningaskunta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta ja EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
   2.   Jos EU ja Norjan kuningaskunta ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Norjan kuningaskunta varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Norjan kuningaskunta antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Norjan kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Norjan kuningaskunnan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.
   4.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   5.   Norjan kuningaskunnalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   6.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.
   7.   Norjan kuningaskunta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Norjan kuningaskuntaa ennen päätöksen tekemistä, jos Norjan kuningaskunta osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Norjan kuningaskunta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Norjan kuningaskunta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa valtuuskunnan asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   8 artikla
   Toimintatalousarvioon osallistuminen
   1.   Norjan kuningaskunta osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen.
   2.   Norjan kuningaskunnan rahoitusosuus toimintatalousarviosta on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Norjan kuningaskunta ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Norjan kuningaskunnan asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat Norjan kuningaskunnan osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tähän järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Norjan kuningaskunta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Norjan kuningaskunnan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Norjan kuningaskunta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
   3.   Norjan kuningaskunnalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa.
   4.   EU:n operaation komentaja voi Norjan kuningaskuntaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Norjan kuningaskunnan osuuden pois vetämistä.
   5.   Norjan kuningaskunta nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Norjan kuningaskunta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka kuuluvat yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainituissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP (2), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Norjan kuningaskunta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Norjan kuningaskunta osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
   2.   Norjan kuningaskunnan rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         Jos Norjan kuningaskunta lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, 2 kohdan b alakohdan mukaista määrää laskettaessa käytetään perusteena Norjan kuningaskunnan henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Norjan kuningaskunnan lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.
   3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Norjan kuningaskunnan toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV JAKSO
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   13 artikla
   Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Norjan kuningaskunnan asiaankuuluvien viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä.
   3.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2008 ja tämän jälkeen vähintään joka kolmas vuosi.
   4.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten molemminpuolisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   5.   Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 2004 englannin kielellä neljänä kappaleena.

            Euroopan unionin puolesta

            Norjan kuningaskunnan puolesta

      (1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.
   LIITE
   LAUSUMIEN TEKSTI
   EU:N JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
   Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka toteuttavat sellaista EU:n yhteistä toimintaa, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Norjan kuningaskunta osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Norjan kuningaskunnalle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Norjan kuningaskunnasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Norjan kuningaskunnan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Norjan kuningaskunnasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         NORJAN KUNINGASKUNNAN LAUSUMA
   Norjan kuningaskunta, joka toteuttaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n yhteistä toimintaa, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä muulle EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle valtiolle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         Euroopan unionin ja Romanian välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI
   ja
   ROMANIA,
   jäljempänä ”osapuolet”, jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

               (2)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Romania voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Romanian osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (3)

               Jos Euroopan unioni päättää toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Romania voi ilmaista alustavan aikomuksensa osallistua operaatioon.

               (4)

               Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n ulkopuolisten Naton eurooppalaisten jäsenten osallistumista EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin koskevien, Nizzan Eurooppa-neuvostossa 7–9 päivänä joulukuuta 2000 sovittujen määräysten soveltamista koskevat menettelyt.

               (5)

               Edellytykset Romanian osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa mahdollista tulevaa osallistumista koskevien puitteiden luomisesta sen sijaan, että kyseiset edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

               (6)

               Kyseinen sopimus ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä pitäisi rajoittaa Romanian osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta.

               (7)

               Kyseisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Romanian osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I JAKSO
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Romaniaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Romania on päättänyt osallistua operaatioon, Romania toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
   2.   Jos Euroopan unioni on päättänyt toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Romania ilmoittaa Euroopan unionille aikomuksestaan osallistua operaatioon ja toimittaa tämän jälkeen tietoja osallistumistarjouksestaan.
   3.   Euroopan unioni arvioi Romanian osallistumistarjouksen Romaniaa kuullen.
   4.   Euroopan unioni toimittaa Romanialle mahdollisimman pian alustavan arvion sen osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Romaniaa osallistumistarjouksen laatimisessa.
   5.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Romanialle kirjeellä varmistaakseen Romanian osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Romania liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti yhteiseen toimintaan, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Romanian osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Romanian EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/valtuuskunnan asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Romanian välisiä järjestelyjä.
   3.   Romania käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/valtuuskunnan asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.
   4.   Romania vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista siitä riippumatta, onko sen henkilöstö vaatimuksen tekijänä vai kohteena. Romania huolehtii lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Romania sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa se luopuu esittämästä korvausvaatimuksia sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Romania osallistuu, osallistuvalle valtiolle. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   6.   Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa ne luopuvat esittämästä korvausvaatimuksia Romanialle siinä tapauksessa, että Romania tulevaisuudessa osallistuu EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   4 artikla
   Turvaluokitellut tiedot
   1.   Romania toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta ja EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
   2.   Jos EU ja Romania ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Romania varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Romania antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Romanian toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Romanian lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.
   4.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   5.   Romanialla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   6.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.
   7.   Romania nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Romaniaa ennen päätöksen tekemistä, jos Romania osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Romania vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Romania maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa valtuuskunnan asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   8 artikla
   Toimintatalousarvioon osallistuminen
   1.   Romania osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen.
   2.   Romanian rahoitusosuus toimintatalousarviosta on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Romania ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Romanian asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat Romanian osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tähän järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III JAKSO
   MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN
   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Romania varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa:

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Romanian lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Romania antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
   3.   Romanialla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa.
   4.   EU:n operaation komentaja voi Romaniaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Romanian osuuden pois vetämistä.
   5.   Romania nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Romania vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka kuuluvat yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainituissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP (2), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Romania maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Romania osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
   2.   Romanian rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä;
               tai

               b)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         Jos Romania lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, 2 kohdan b alakohdan mukaista määrää laskettaessa käytetään perusteena Romanian henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Romanian lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.
   3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä;
               tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Romanian toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV JAKSO
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   13 artikla
   Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Romanian toimivaltaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten molemminpuolisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   3.   Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä marraskuuta 2004 englannin kielellä neljänä kappaleena.

            Euroopan unionin puolesta

            Romanian puolesta

      (1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.
   LIITE
   LAUSUMIEN TEKSTI
   EU:N JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
   Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka toteuttavat sellaista EU:n yhteistä toimintaa, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Romania osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Romanialle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Romaniasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Romanian omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Romaniasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         ROMANIAN LAUSUMA
   Romania, joka toteuttaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n yhteistä toimintaa, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä muulle EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle valtiolle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä,
               tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.


title: 2012/107/EU: Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011 , nykyiseen EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvien palvelukauppaan liittyvien sitoumusten voimassa pitämistä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
                  29.2.2012

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 57/43

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
         annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,
         nykyiseen EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvien palvelukauppaan liittyvien sitoumusten voimassa pitämistä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta
         (2012/107/EU)
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
         ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Koska eurooppalaisten palveluntarjoajien pääsy Venäjän federaation markkinoille on taloudellisesti tärkeää unionille, komissio on neuvotellut Venäjän federaation kanssa jälkimmäisen antamista merkittävistä palvelukauppaan liittyvistä sitoumuksista.

                     (2)

                     Nämä sitoumukset, jotka sisällytetään Venäjän federaation liittymisestä Maailman kauppajärjestöön (WTO) tehtävään pöytäkirjaan, eivät turvaa samanlaista markkinoillepääsyn tasoa kuin se, joka on määritelty Venäjän federaation unionille antamissa voimassa olevissa sitoumuksissa, jotka sisältyvät kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken 24 päivänä kesäkuuta 1994 tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, jäljempänä ’kumppanuus- ja yhteistyösopimus’.

                     (3)

                     Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaisten sitoumusten voimassa pitämiseksi on tarpeen kirjata ne Venäjän federaation hallituksen ja Euroopan unionin väliseen sitovaan sopimukseen.

                     (4)

                     Komissio on Venäjän federaation WTO:hon liittymistä koskevien neuvottelujen yhteydessä neuvotellut Euroopan unionin puolesta nykyiseen EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvien palvelukauppaan liittyvien sitoumusten voimassa pitämistä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

                     (5)

                     Sopimus olisi allekirjoitettava.

                     (6)

                     Koska on tarpeen varmistaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyviä Venäjän federaation sitoumuksia sovelletaan edelleen päivästä, jona Venäjän federaatio liittyy WTO:hon, sopimusta olisi sovellettava väliaikaisesti kyseisestä päivästä, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Annetaan valtuutus allekirjoittaa nykyiseen EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvien palvelukauppaan liittyvien sitoumusten voimassa pitämistä koskeva Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että mainittu sopimus tehdään.
            Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

            2 artikla
            Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

            3 artikla
            Sopimusta sovelletaan sen määräysten mukaisesti sopimuksen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti päivästä, jona Venäjän federaatio liittyy WTO:hon (1).

            4 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

            Tehty Genevessä 14 päivänä joulukuuta 2011.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               M. NOGAJ

            (1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee päivän, josta alkaen sopimusta sovelletaan väliaikaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

32001D0587

2001/587/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2001, sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välillä Latvian tasavallan osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan

Virallinen lehti nro L 213 , 07/08/2001 s. 0047 - 0047

Neuvoston päätös,tehty 18 päivänä kesäkuuta 2001,sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välillä Latvian tasavallan osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan(2001/587/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan ympäristökeskus sekä ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seurantaverkosto perustettiin asetuksella (ETY) N:o 1210/90(2).(2) Luxemburgin Eurooppa-neuvosto (joulukuussa 1997) antoi Keski- ja Itä-Euroopan maille mahdollisuuden nopeuttaa liittymistä valmistelevaa strategiaa osallistumalla yhteisön ohjelmiin ja erillisvirastojen toimintaan. Eurooppa-neuvoston päätelmissä määrätään virastojen osalta, että ehdokasvaltiot voivat osallistua yhteisön erillisvirastojen toimintaan tapauskohtaisesti tehtävän päätöksen mukaisesti.(3) Helsingin Eurooppa-neuvosto (joulukuussa 1999) vahvisti, että liittymisprosessi käsittää nyt kaikki 13 ehdokasvaltiota, jotka kuuluvat yhtenäisen puitejärjestelmän piiriin, ja että kaikki ehdokasvaltiot osallistuvat liittymisprosessiin tasavertaisina.(4) Neuvosto valtuutti 14 päivänä helmikuuta 2000 komission käymään neuvotteluja ehdokasvaltioiden osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan. Komissio allekirjoitti neuvottelujen päätösasiakirjan 9 päivänä lokakuuta 2000.(5) Tässä päätöksessä tarkoitettu sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta yhteisön ja Latvian tasavallan sopimus Latvian tasavallan osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuutus tallettaa sopimuksen 18 artiklassa tarkoitettu ilmoitus.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. Winberg(1) Lausunto annettu 31. toukokuuta 2001 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 933/1999 (EYVL L 117, 5.5.1999, s. 1).


Avis juridique important

|

32000D0523

2000/523/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä elokuuta 2000, tiettyjen Brasiliasta, Japanista, Jugoslavian liittotasavallasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Kroatiasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2452)

Virallinen lehti nro L 208 , 18/08/2000 s. 0053 - 0054

Komission päätös,tehty 10 päivänä elokuuta 2000,tiettyjen Brasiliasta, Japanista, Jugoslavian liittotasavallasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Kroatiasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2452)(2000/523/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), jäljempänä "perusasetus", ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A MENETTELY(1) Komission asetuksella (EY) N:o 449/2000(3) otettiin käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit tiettyjen Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa yhteisöön. Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa ei otettu käyttöön tulleja, koska maiden markkinaosuuksien todettiin olevan vähimmäistasoa. Tsekkiläisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoama hintasitoumus hyväksyttiin.(2) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio jatkoi polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevaa tutkimusta. Tutkimuksen lopulliset päätelmät esitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/2000(4) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.(3) Tutkimuksessa vahvistettiin alustavat päätelmät vahingollisesta polkumyynnistä Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta.B SITOUMUKSET(4) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut korealainen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi thaimaalaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista tarjosivat hyväksyttäviä hintasitoumuksia (katso perusasetuksen 8 artiklan 1 kohta).(5) Näissä sitoumuksissa kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuvat myymään tavaraa etuyhteydettömille asiakkailleen vähimmäishintaan.(6) Komissio katsoo, että näiden vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset voidaan hyväksyä, koska niillä poistetaan polkumyynnin vahingolliset vaikutukset soveltamalla kunkin tuotelajin osalta vahvistettua vähimmäishintaa sekä soveltamalla arvotullia sellaisiin tuotelajeihin, joita ei viety yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi yritykset ovat sitoutuneet toimittamaan komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja myynnistään, minkä ansiosta sitoumuksia voidaan valvoa tehokkaasti. Lisäksi komissio katsoo näiden vientiä harjoittavien tuottajien myynnin rakenteen perusteella, että sovitun sitoumuksen kiertämisen vaara on varsin vähäinen.(7) Sitoumusten noudattamisen ja niiden tehokkaan valvonnan varmistamiseksi sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille hyväksytyn sitoumuksen esittäneen vientiä harjoittavan tuottajan antama pätevä sitoumuslasku, johon sisältyvät asetuksen (EY) N:o 1784/2000 liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tulliviranomaisille esitettyä tuotetta, sovelletaan asianmukaista polkumyyntitullia sitoumusten kiertämisen estämiseksi.(8) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan taikka jos on syytä uskoa, että sitä on rikottu, voidaan perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti ottaa käyttöön väliaikainen tai lopullinen polkumyyntitulli.C MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN(9) Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin määrää pidettiin vähäpätöisenä perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Menettely olisi siten päätettävä näistä kahdesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään tuottajien tarjoamat sitoumukset tiettyjen Brasiliasta, Japanista, Jugoslavian liittotasavallasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Kroatiasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä:>TAULUKON PAIKKA>2 artiklaPäätetään tiettyjen Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastainen menettely.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2000.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18.(3) EYVL L 55, 29.2.2000, s. 3.(4) Ks. tämän virallisen lehden sivu 8.


title: Neuvoston päätös (EU) 2017/769, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2017, vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä tehdyn kansainvälisen sopimuksen vuoden 2010 pöytäkirjan ratifioinnista ja siihen liittymisestä jäsenvaltioiden toimesta Euroopan unionin edun mukaisesti, lukuun ottamatta oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyviä seikkoja

text:
               4.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 115/15

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/769,
   annettu 25 päivänä huhtikuuta 2017,
   vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä tehdyn kansainvälisen sopimuksen vuoden 2010 pöytäkirjan ratifioinnista ja siihen liittymisestä jäsenvaltioiden toimesta Euroopan unionin edun mukaisesti, lukuun ottamatta oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyviä seikkoja
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a – v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Vuoden 1996 kansainvälisellä yleissopimuksella vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä, jäljempänä ’vuoden 1996 HNS-yleissopimus’, pyritään varmistamaan riittävä, nopea ja tehokas korvaus henkilöille, joille aiheutuu vahinkoa meriteitse kuljetettujen vaarallisten ja haitallisten aineiden päästöistä. Vuoden 1996 HNS-yleissopimus korjasi huomattavan puutteen meriliikenteeseen liittyvän vastuun kansainvälisessä sääntelyssä.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi vuonna 2002 päätöksen 2002/971/EY (2). Kyseisen päätöksen mukaisesti jäsenvaltioiden oli toteutettava tarvittavat toimet vuoden 1996 HNS-yleissopimuksen ratifioimiseksi tai siihen liittymiseksi kohtuullisen ajan kuluessa ja mahdollisuuksien mukaan ennen 30 päivää kesäkuuta 2006. Tämän seurauksena neljä jäsenvaltiota on ratifioinut kyseisen yleissopimuksen. Vuoden 1996 HNS-yleissopimus ei ole tullut voimaan.

               (3)

               Vuoden 1996 HNS-yleissopimusta on muutettu vuoden 1996 HNS-yleissopimukseen liitetyllä vuoden 2010 pöytäkirjalla, jäljempänä ’vuoden 2010 pöytäkirja’. Vuoden 2010 pöytäkirjan 2 artiklan ja 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuoden 1996 HNS-yleissopimusta ja vuoden 2010 pöytäkirjaa on luettava, tulkittava ja sovellettava yhdessä, yhtenä ainoana välineenä, vuoden 2010 pöytäkirjan osapuolten välillä.

               (4)

               Kansainvälisen merenkulkujärjestön, jäljempänä ’IMO’, sihteeristö on laatinut vuoden 1996 HNS-yleissopimuksen ja vuoden 2010 pöytäkirjan konsolidoidun version, jäljempänä ’vuoden 2010 HNS-yleissopimus’, jonka IMOn oikeudellinen komitea hyväksyi 98. kokouksessaan. Vuoden 2010 HNS-yleissopimus ei ole allekirjoittamista tai ratifiointia varten avoinna oleva asiakirja. Vuoden 2010 HNS-yleissopimus tulee voimaan heti kun vuoden 2010 pöytäkirja tulee voimaan jäsenvaltioissa.

               (5)

               Jos valtio ilmaisee suostuvansa sitoutumaan vuoden 2010 pöytäkirjaan, kaikki kyseisen valtion aikaisemmat sitoutumista ilmaisevat suostumukset vuoden 1996 HNS-yleissopimuksen osalta mitätöityvät vuoden 2010 pöytäkirjan 20 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tämän seurauksena vuoden 1996 HNS-yleissopimuksen osapuolina olevat valtiot lakkaavat olemasta sen osapuolia heti kun ne ilmaisevat suostumuksensa sitoutua vuoden 2010 pöytäkirjaan kyseisen pöytäkirjan 20 artiklan ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

               (6)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/35/EY (3) tarkoituksena on estää ja korjata ympäristövahinkoja, jotka aiheutuvat eri ammatillisen toiminnan harjoittamisesta, vaarallisten aineiden merikuljetukset mukaan luettuina. Tätä direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta henkilövahinkoihin, yksityisomaisuudelle aiheutuneisiin vahinkoihin eikä taloudellisiin menetyksiin, eikä se vaikuta tällaisia vahinkoja koskeviin oikeuksiin. Kyseisen direktiivin kohde ja vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen kohde ovat joiltakin osin mutta eivät laajalti päällekkäiset. Jäsenvaltiot säilyttävät toimivaltansa sellaisten vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen seikkojen osalta, jotka eivät vaikuta yhteisiin sääntöihin.

               (7)

               Vuoden 2010 HNS-yleissopimus on edeltäjänsä tapaan erityisen tärkeä unionille ja sen jäsenvaltioille, koska se tarjoaa HNS-lastin merikuljetusten yhteydessä tapahtuneiden vahinkojen uhreille paremman suojan, myös ympäristövahinkojen yhteydessä, mikä on yhteensopivaa vuoden 1982 Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen kanssa.

               (8)

               Tullakseen vuoden 2010 pöytäkirjan ja siten vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen sopimuspuoliksi valtioiden on toimitettava IMOn pääsihteerille samaan aikaan suostumusta koskevan asiakirjansa kanssa edeltävältä kalenterivuodelta tiedot vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen nojalla maksuvelvollisen lastin, jäljempänä ’maksuvelvollinen HNS-lasti’, kokonaismääristä, sen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on tätä varten perustettava maksuvelvollisen HNS-lastin raportointia koskeva järjestelmä, ennen kuin ne ilmaisevat suostumuksensa sitoutua vuoden 2010 pöytäkirjaan.

               (9)

               IMOn oikeudellisen komitean 100. kokouksessa hyväksyttiin maksuvelvollisen HNS-lastin raportointia koskevat suuntaviivat, jotka laadittiin helpottamaan raportointia koskevan lainsäädännön hyväksymistä ratifioivien valtioiden toimesta ennen vuoden 2010 pöytäkirjan voimaantuloa ja edistämään vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen asiaa koskevien vaatimusten maailmanlaajuista, yhtenäistä ja tehokasta täytäntöönpanoa.

               (10)

               Oikeusvarmuuden takaamiseksi kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien osalta jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava toisilleen sekä neuvostolle ja komissiolle asianmukaisella tavalla maksuvelvollisen HNS-lastin raportointia koskevista järjestelmistään. Nämä tiedot voitaisiin antaa käyttöön epävirallisesti olemassa olevia kanavia käyttäen, esimerkiksi neuvoston valmisteluelinten kautta.

               (11)

               Maksuvelvollisen HNS-lastin raportointijärjestelmän perustamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden keskuudessa voisi helpottaa jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kehittää tällainen raportointijärjestelmä.

               (12)

               Vuoden 1996 HNS-yleissopimuksen tapaan ainoastaan täysivaltaiset valtiot voivat olla vuoden 2010 pöytäkirjan osapuolia, koska pöytäkirja ei sisällä alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön (REIO) lauseketta. Sen vuoksi unioni ei voi ratifioida vuoden 2010 pöytäkirjaa ja siten vuoden 2010 HNS-yleissopimusta tai liittyä siihen.

               (13)

               Vuoden 2010 pöytäkirjan ratifiointi kaikkien jäsenvaltioiden toimesta tiettyyn määräaikaan mennessä varmistaisi tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille unionin toimijoille, joita vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen soveltaminen koskee.

               (14)

               HNS-järjestelmän kansainvälinen luonne huomioon ottaen olisi pyrittävä saamaan aikaan maailmanlaajuisesti tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille toimijoille, joita vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen soveltaminen koskee. Tästä syystä on tärkeää, että vuoden 2010 pöytäkirjaa sovellettaisiin maailmanlaajuisesti.

               (15)

               Jäsenvaltiot olisi sen vuoksi valtuutettava ratifioimaan vuoden 2010 pöytäkirja unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilta osin, lukuun ottamatta oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyviä seikkoja. Unionin toimivaltaan kuuluvista oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyvistä vuoden 2010 HNS-yleissopimuksen määräyksistä on määrä tehdä päätös, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan vuoden 2010 pöytäkirja unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilta osin tai tapauksen mukaan liittymään siihen unionin puolesta, lukuun ottamatta oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyviä seikkoja ja jollei tässä päätöksessä säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tallettaakseen vuoden 2010 pöytäkirjan ratifiointi- tai liittymisasiakirjat kohtuullisessa ajassa ja mahdollisuuksien mukaan viimeistään 6 päivänä toukokuuta 2021.
   2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen sekä neuvostolle ja komissiolle asianmukaisella tavalla, milloin maksuvelvollisen HNS-lastin raportointijärjestelmä otetaan käyttöön.
   3.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä vaihtamaan parhaita käytäntöjä erityisesti vuoden 2010 pöytäkirjan nojalla maksuvelvollisen HNS-lastin raportointijärjestelmästä.
   3 artikla
   Ratifioidessaan vuoden 2010 pöytäkirjan tai liittyessään siihen jäsenvaltioiden on ilmoitettava Kansainvälisen merenkulkujärjestön pääsihteerille kirjallisesti, että ratifiointi tai liittyminen on suoritettu tämän päätöksen ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/770 mukaisesti (4).
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   5 artikla
   Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

      Tehty Luxemburgissa 25 päivänä huhtikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         I. BORG

      (1)  Hyväksytty 5 päivänä huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

      (2)  Neuvoston päätös 2002/971/EY, tehty 18 päivänä marraskuuta 2002, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan yhteisön puolesta vuoden 1996 kansainvälinen yleissopimus vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (HNS-yleissopimus) tai liittymään siihen yhteisön puolesta (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 55).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

      (4)  Neuvoston päätös (EU) 2017/770, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2017, vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä tehdyn kansainvälisen sopimuksen vuoden 2010 pöytäkirjan ratifioinnista ja siihen liittymisestä jäsenvaltioiden toimesta Euroopan unionin edun mukaisesti oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa liittyvien seikkojen osalta (ks. tämän Euroopan unionin virallisen lehden s. 18).


title: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/1207, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2016, Kosovossa (Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.) toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, operaation johtajan nimittämisestä (EULEX KOSOVO/1/2016)

text:
                  23.7.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 198/49

            POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2016/1207,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2016,
      Kosovossa (*) toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, operaation johtajan nimittämisestä (EULEX KOSOVO/1/2016)
      POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
      ottaa huomioon Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO, 4 päivänä helmikuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP 12 artiklan 2 kohdassa valtuutetaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

                  (2)

                  Neuvosto hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/947 (2), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP ja jatkettiin EULEX KOSOVOn kestoa 14 päivään kesäkuuta 2018.

                  (3)

                  Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on 11 päivänä heinäkuuta 2016 ehdottanut Alexandra PAPADOPOULOUn nimittämistä EULEX KOSOVOn operaation johtajaksi 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2017 päättyväksi kaudeksi,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Nimitetään Alexandra PAPADOPOULOU Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, operaation johtajaksi 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2017 päättyväksi kaudeksi.
      2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2016.

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

               Puheenjohtaja

            W. STEVENS

         (*)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

         (1)  EUVL L 42, 16.2.2008, s. 92.

         (2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/947, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2016, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 26).


title: Authorisation of State aid pursuant to Article 61 of the EEA Agreement and Article 1(3) of Protocol to the Surveillance and Court Agreement EFTA Surveillance Authority decision not to raise objections

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

E1998C0820(02)

Virallinen lehti nro C 263 , 20/08/1998 s. 0005 - 0005

Valtiontuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti EFTAn valvontaviranomaisen päätös olla esittämättä vastalauseita (98/C 263/06)>TAULUKON PAIKKA>