title: Komission päätös (EU) 2016/289, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               4.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 59/168

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/289,
   annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015,
   valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille

         (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.37792 (2013/N) koskevan menettelyn (2),
   on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Slovenia ilmoitti komissiolle 21. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää rakenneuudistustukea Cimos Groupille (4) (jäljempänä ’Cimos’ tai ’yritys’). Ennen nyt ilmoitettua toimenpidettä on myönnetty pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt 2. heinäkuuta 2013 antamallaan päätöksellä (5) (jäljempänä ’pelastamistukipäätös’).

               (2)

               Komissio ilmoitti Slovenialle 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’), joka koskee kyseistä tukea. Slovenia esitti kyseistä päätöstä koskevia huomautuksia 10. kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä. Slovenia toimitti lisätietoja 24. syyskuuta 2014 ja 3. lokakuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Komissio tapasi Slovenian viranomaiset 4. marraskuuta 2014. Komissio pyysi lisätietoja 18. joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenia vastasi 30. tammikuuta 2015.

               (3)

               Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

               (4)

               Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta. Huomautukset toimitettiin edelleen Slovenialle kommentoitaviksi. Slovenia ei ole vastannut asianomaisen esittämiin huomautuksiin.

               (5)

               Slovenia luopui 27. tammikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komission asetuksen N:o 1/1958 (7) 3 artiklan mukaisesta oikeudestaan saada tämä päätös annetuksi sloveenin kielellä ja hyväksyi, että tämän päätöksen todistusvoimainen kieli on englanti.

         2.   TILANTEEN KUVAUS

   2.1   TUENSAAJA

               (6)

               Cimos on autonosien valmistaja, jonka kotipaikka on Sloveniassa ja joka on yksi Slovenian suurimmista teollisuusyrityksistä ja merkittävä työllistäjä. Viimeaikaisten tietojen mukaan sen vuotuinen myynti on yli 400 miljoonaa euroa, ja se työllistää 6 855 ihmistä (8), joista yli 2 500 Sloveniassa.

               (7)

               Ydinliiketoimintansa lisäksi yritys toimi myös muilla aloilla, joista vastasivat sen konerakentamisen ja työstämisen osasto (jäljempänä ’koneosasto’), energiaosasto ja maatalouskoneosasto (jäljempänä ’maatalousosasto’). Se on äskettäin myynyt näiden alojen toiminnot tai yhdistänyt ne autoteollisuusosastoonsa, joka on nyt kyseisen yrityksen ainoa toimiala.

               (8)

               Slovenia arvioi, että Cimosin osuus Euroopan markkinoista on useimmissa tuoteryhmissä vähemmän kuin 15 prosenttia. Poikkeuksena tästä ovat turbojärjestelmien keskikotelot, joissa arvioitu markkinaosuus on 17 prosenttia, ja suutinrenkaat, joissa arvioitu markkinaosuus on 21 prosenttia. Cimosin tärkeimpiä kilpailijoita ovat Edscha, FlexNGate, Le Bélier, Streit ja NWS.

               (9)

               Cimosiin kuului 31. elokuuta 2014 emoyhtiö Cimos d.d. ja 21 tytäryhtiötä, joilla on toimintaa Sloveniassa, Kroatiassa, Ranskassa, Saksassa, Serbiassa, Bosniassa ja Venäjällä. Cimosin organisaatiorakenne esitetään alla kuvassa.

                  Cimosin organisaatiorakenne

               (10)

               Slovenian valtio omistaa välillisesti – valtion määräysvallassa olevien yritysten tai kuntien kautta – yli 39 prosenttia Cimosin osakkeista. Omistussuhteet ja määräysvalta olivat 31. elokuuta 2014 seuraavat:

                  Taulukko 1

                  Cimosin omistussuhteet

                           Osakkeenomistaja

                           Osuus (%)

                           Määräysvalta

                           Modra Zavarovalnica d.d.

                           21,4

                           Julkinen

                           Banka Koper d.d.

                           20,4

                           Yksityinen

                           Cimos d.d.

                           13,3

                           Yksityinen

                           Kovinoplastika Lož d.d.

                           13,1

                           Yksityinen

                           D.S.U. d.o.o.

                           6,9

                           Julkinen

                           Muut

                           24,9

                           Julkinen ja yksityinen

                              Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma

               (11)

               Yrityksellä on viime vuosina ollut merkittäviä taloudellisia vaikeuksia. Sen jälkeen kun Cimosilla oli vuosina 2010 ja 2011 pieniä voittoja, sillä on ollut huomattavia nettotappioita vuonna 2012 (97,9 miljoonaa euroa) ja vuonna 2013 (122 miljoonaa euroa). Tämän seurauksena nettovarat painuivat negatiivisiksi ja olivat – 103,3 miljoonaa euroa vuonna 2013. Lyhyen ja pitkän aikavälin velat, jotka olivat korkealla tasolla jo edellisinä vuosina, kasvoivat edelleen vuonna 2013, ja suhdeluku vieraan pääoman ja oman pääoman välillä kasvoi erittäin suureksi nettovarallisuuden pienentyessä. Maksuvalmiustilanne heikkeni, kun käyttöpääomasuhde (suhdeluku vaihto- ja rahoitusomaisuuden ja lyhytaikaisten velkojen välillä) vuosien 2010 ja 2013 välillä pieneni 0,85:stä 0,5:een. Taulukossa 2 esitetään eräitä tietoja yrityksen taloudesta.

                  Taulukko 2

                  Eräitä tietoja Cimosin taloudellisesta tilanteesta vuosina 2010–2013

                           (miljoonaa euroa)

                           2013

                           2012

                           2011

                           2010

                           Myyntituotot

                           409,2

                           445,6

                           480,7

                           444,8

                           Nettotulos

                           – 122,0

                           – 97,9

                           3,4

                           4,1

                           Nettovarallisuus

                           – 103,3

                           22,5

                           139,3

                           133,1

                           Velat

                           610,4

                           569,3

                           581,6

                           594,2

                           Käyttöpääomasuhde

                           0,5

                           0,54

                           0,85

                           0,85

                              Lähde: Konsolidoidut tilinpäätökset vuosilta 2013, 2012, 2011 ja 2010.

               (12)

               Cimosin vaikeudet johtuvat lähinnä vakavista maksuvalmiusongelmista ja ylivelkaantumisesta. Vuosina 2000–2008 yritys kasvoi nopeasti, ja sitä rahoitettiin pääasiassa lainarahalla. Tätä seurasi talouskriisin aiheuttama kysynnän väheneminen. Samaan aikaan tehtiin epäonnistuneita investointipäätöksiä ja yritystä johdettiin kehnosti. Tämän seurauksena yritykselle on kertynyt huomattavasti velkaa eikä se ole enää pystynyt jälleenrahoittamaan tai maksamaan velkojaan.

               (13)

               Cimosilla on myös huomattavat ostovelat. Tämä häiritsee toimitusketjua ja uhkaa koko yrityksen olemassaoloa, jos tavarantoimittajat päättävät rajoittaa Cimos-riskinsä määrää.

         2.2   VELKAJÄRJESTELYPROSESSI

               (14)

               Kesäkuussa 2012 Cimos allekirjoitti velkajärjestelysopimuksen pankkien kanssa velan takaisinmaksun lykkäämiseksi. Sopimusta jatkettiin useaan kertaan, mutta yritys ei onnistunut palauttamaan maksuvalmiuttaan omin voimin, ja huhtikuussa 2013 sen oli pyydettävä pelastamistukea valtiolta välttääkseen konkurssin.

               (15)

               Tämän jälkeen yritys neuvotteli pankkikonsortion kanssa kattavan velkajärjestelysopimuksen, jonka tarkoituksena oli vahvistaa vapaaehtoisen velkajärjestelyn ehdot. Vapaaehtoinen velkajärjestely oli keskeisin osatekijä rakenneuudistussuunnitelmassa, josta Slovenia ilmoitti marraskuussa 2013. Cimos oletti, että velkajärjestelysopimus allekirjoitettaisiin vuoden 2013 loppuun mennessä.

               (16)

               Sen jälkeen kun Cimosin johto oli helmikuussa 2014 vastaanottanut tilintarkastuskertomuksen, sille kuitenkin selvisi, että Cimos täytti Slovenian lain mukaiset, pääoman vähyyttä koskevat selvitystilakriteerit. Pankkikonsortio huolestui yhä enemmän siitä, saataisiinko vapaaehtoinen rakenneuudistus ja velkajärjestely aikaan. Erityisesti pankit olivat huolissaan siitä, että päävelkojille oli sälytetty liian suuri osuus rakenneuudistuksesta ja että vaadittua toiminnan rakenneuudistusta ei ollut käsitelty riittävästi rakenneuudistussuunnitelmassa.

               (17)

               Näiden kysymysten ratkaisemiseksi pankkivelkojat päättivät olla solmimatta velkajärjestelysopimusta ja käynnistivät sen sijaan tuomioistuimen valvonnassa tapahtuvan pakollisen velkajärjestelymenettelyn. Tämän tarkoituksena oli varmistaa, että laajemmat sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat ja muut velkojat, osallistuisivat yrityksen rakenneuudistukseen, jolloin niiden osuudesta velkajärjestelyssä tulisi suurempi ja niiden velvoitteista ankarampia kuin vapaaehtoisessa velkajärjestelyssä. Tuomioistuin määräsi 3. kesäkuuta 2014 Cimosin pakolliseen velkajärjestelyyn. Samaan aikaan pankkivelkojat aloittivat keskustelut muiden sidosryhmien kanssa, jotta voitaisiin sopia näiden panoksesta velkajärjestelyyn.

               (18)

               Kun pakollisen velkajärjestelyn velkojat (9) pääsivät sopimukseen järjestelyn ehdoista ja kun oli sovittu muiden sidosryhmien (valtion, asiakkaiden, tavarantoimittajien, leasingvelkojan ja velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien) osuudesta järjestelyssä, alun perin ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka perustui vapaehtoiseen velkajärjestelyyn, oli päivitettävä pakollisen velkajärjestelyn lopputuloksen pohjalta. Tästä syystä Slovenia toimitti 3. lokakuuta 2014 päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman (10).

               (19)

               Keskeinen osa Slovenian lain mukaista pakollista velkajärjestelyä on tuomioistuimelle annettava rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma, jossa vahvistetaan sovitut uudelleenjärjestelyn ehdot. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat toimittivat rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tuomioistuimelle 3. marraskuuta 2014. Kun rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma on annettu tuomioistuimelle, sitä ei Slovenian käsityksen mukaan voida enää muuttaa. Slovenia vahvisti, että kaikki sidosryhmät ovat sitoutuneet rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaan.

               (20)

               Riippumaton sertifioitu liiketoiminnan arvioija tutki rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman. Arvioija antoi Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti lausunnon, jossa vahvistetaan, että Cimos on maksukyvytön. Lausunnon mukaan on yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon avulla Cimosista tulee maksukykyinen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. On myös yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että Cimosin velkojat saavat tätä kautta saatavilleen paremmat takaisinmaksuehdot kuin yrityksen konkurssimenettelyn avulla. Arvioija totesi, että konkurssitilanteessa tavalliset velkojat saisivat takaisin 3,88 prosenttia saatavistaan, kun taas pakollisessa velkajärjestelyssä ne saisivat 23,94 prosenttia.

         2.3   ILMOITETUT TOIMENPITEET

               (21)

               Päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään seuraavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

               (22)

               Toimenpide 1: Valtion saatavaa, joka johtuu pelastamistukena Cimosille myönnetystä takauksesta, pienennetään 60 prosenttia (21,7 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (14,5 miljoonaa euroa) maksetaan 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia.

               (23)

               Toimenpide 2: Valtion saatavaa, joka johtuu Cimosille myönnetyistä muista takauksista (11), pienennetään 60 prosenttia (23,4 miljoonaa euroa) muuntamalla velkaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (15,6 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia.

               (24)

               Toimenpide 3: Yhdistetään kaksi elementtiä: pankkien saatavia pienennetään 60 prosenttia (122 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavia osakkeiksi (joidenkin pankkien lainapääomaa leikataan 35,7 miljoonaa euroa (12)) ja loppuosa (99,5 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa ja korolla euribor + 2,5 prosenttia.

                  Taulukko 3

                  Tiivistelmä toimenpiteistä 1–3

                           (miljoonaa euroa)

                           Velkojan nimi

                           Jäljellä oleva velan pääoma

                           Saatavan muuntaminen osakkeiksi

                           Laina-määrän leikkaus

                           Jäljelle jäävä velka

                           Toimenpide 1

                           Valtiovarainministeriö

                           36,2

                           – 21,7

                           —

                           14,5

                           Toimenpide 2

                           Slovenian tasavalta

                           39,0

                           – 23,4

                           —

                           15,6

                           Toimenpide 3

                           DUTB

                           65,8

                           – 39,5

                           —

                           26,3

                           SID Banka

                           47,5

                           – 1,0

                           – 27,5

                           19

                           Banka Celje d.d.

                           42,4

                           – 25,5

                           —

                           16,9

                           NLB

                           26,8

                           – 16,1

                           —

                           10,7

                           Abanka Vipa d.d.

                           23,2

                           – 13,9

                           —

                           9,3

                           International Finance Corporation (IFC)

                           22,1

                           – 13,3

                           —

                           8,8

                           Gorenjska Banka d.d.

                           15,5

                           – 9,3

                           —

                           6,2

                           NKBM

                           5,7

                           – 3,4

                           —

                           2,3

                           Toimenpide 3 yhteensä

                           249

                           – 122

                           – 27,5

                           99,5

                              Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

               (25)

               Toimenpide 4: Uusi lainajärjestely, jonka määrä on 39,5 miljoonaa euroa ja joka jakaantuu seuraavasti: i) pankeilta (13) uusi markkinaehtoinen 20 miljoonan euron laina, jonka vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia ja jolle annetaan vakuus ja ii) yrityksen yksityisiltä asiakkailta (14) 19,5 miljoonan euron laina, jolle ei anneta vakuutta eikä makseta korkoa.

               (26)

               Toimenpide 5: Tavarantoimittajien (15) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 21,8 miljoonaa euroa.

               (27)

               Toimenpide 6: Leasingvelkojan (16) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 6 miljoonaa euroa.

               (28)

               Toimenpide 7: Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien (17) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellisen vaikutuksen odotetaan olevan 3 miljoonaa euroa.

               (29)

               Toimenpide 8: Asiakkailta lainan muodossa saatua käyttöomaisuusinvestointien rahoitusta, jonka määrä on 9,8 miljoonaa euroa.

               (30)

               Slovenia katsoo, että ainoastaan 21,7 miljoonan euron erä, joka koskee valtion pelastamistukitakauksesta johtuvan saatavan muuntamista osakkeiksi (osa toimenpiteestä 1), on valtiontukea.

         3.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

               (31)

               Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa mainitaan, alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma on saatettu ajan tasalle ottamalla huomioon pakollisessa velkajärjestelyssä ehdotetut, muutetut järjestelyn ehdot. Päivitetyn suunnitelman keskeiset piirteet ovat samat kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa. Muutoksissa on kyse pääasiassa siitä, että rahoituksen rakenneuudistukseen otetaan mukaan enemmän sidosryhmiä ja että yrityksen toiminnan rakenneuudistusta vahvistetaan. Näin pyritään ottamaan huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus.

               (32)

               Suunnitelmassa todetaan, että yrityksen vaikeudet johtuvat velkavetoisesta laajentumisesta, toiminnan tehokkuuden huonontumisesta sekä automarkkinoiden laskusuhdanteesta, joka johtuu maailmanlaajuisesta talous- ja finanssikriisistä.

               (33)

               Liikevaihdon kasvu vuosina 2000–2008 oli keskimäärin yli 20 prosenttia vuodessa, ja se rahoitettiin pääasiassa vieraalla pääomalla, useimmiten lyhytaikaisilla lainoilla. Tästä seurasi epätasapaino, jossa pitkäaikaisten omaisuuserien hankinta oli rahoitettu lyhytaikaisilla veloilla. Tänä aikana yrityksen nettovelka kasvoi seitsenkertaiseksi ja on pysynyt sen jälkeen korkealla tasolla. Yritys ei pystynyt maksamaan takaisin näitä velkoja puhumattakaan, että se olisi kyennyt rahoittamaan tarvittavia käyttöomaisuusinvestointeja. Lisäksi Cimosille kasautui huomattavat ostovelat, sillä se rahoitti toimintaansa pitkälti lykkäämällä maksuja tavarantoimittajille. Se, että yritys ei kyennyt maksamaan tavarantoimittajille oikea-aikaisesti, merkitsi maksuvalmiusongelmien korostumista mutta myös häiritsi toimintaa, sillä autoteollisuudessa toiminta perustuu täsmätoimituksiin.

               (34)

               Tärkeimmät syyt yrityksen toiminnan tehokkuuden vähenemiseen ovat puutteellinen laatu, suuri pilalle menneiden töiden määrä, huonontunut asiakaspalvelu, ylikapasiteetista johtuvat korkeat yleiskustannukset, kyvyttömyys kustannusten alentamiseen ja tästä johtunut marginaalien pienentyminen ja maksuehtojen noudattamatta jättämisestä johtuneet tavarantoimituskatkokset.

               (35)

               Maailmanlaajuinen talouskriisi ja luottolama vähensivät uusien autojen ja sitä myötä autonosien kysyntää. Cimosin liikevaihto pieneni vuosina 2008 ja 2009, kasvoi lyhytaikaisesti vuosina 2010 ja 2011 ja pieneni jälleen vuosina 2012 ja 2013. Koska yritys ei pystynyt vähentämään kustannuksiaan, siitä tuli kannattamaton eikä se kyennyt omin voimin tuottamaan kassavirtaa, joka olisi riittänyt velanhoitoon.

               (36)

               Tarkoituksenaan puuttua hankaluuksien syihin Cimos on laatinut rakenneuudistussuunnitelman, jonka mukaisesti pantaisiin täytäntöön rahoituksen ja toiminnan rakenneuudistus jäljempänä kuvatulla tavalla.

               (37)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa ei ole nimenomaisesti määritelty rakenneuudistuskautta. Suunnitelman mukaan rakenneuudistus on tosiasiassa alkanut helmikuussa 2014 ja kaikki rakenneuudistustoimenpiteet toteutetaan vuoteen 2016 mennessä. Uudistuksen täydet hyödyt saadaan käyttöön vuoteen 2018 mennessä, sillä on arvioitu, että eräät toimenpiteet hyödyttävät vasta kahden kolmen vuoden viiveellä. Kun otetaan huomioon, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden odotetaan kaikkien skenaarioiden mukaan palautuvan vuoteen 2017 mennessä, komissio katsoo, että rakenneuudistuskausi on näin ollen alkanut helmikuussa 2014 ja päättyy vuoden 2017 loppuun mennessä.

         3.1   RAHOITUKSEN RAKENNEUUDISTUS

               (38)

               Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan valtion oli määrä muuntaa pelastamistuen takauksesta johtuva 35 miljoonan euron saatava osakkeiksi. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa, Modra Zavarovalnica d.d. ja D.S.U. d.o.o., merkitsisivät 6,5 miljoonan euron lisäosakepääoman Cimosissa. Lisäksi alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitettiin, että Cimosin pankkivelkoja muunnetaan ja järjestellään uudelleen noin 250–270 miljoonan euron edestä.

               (39)

               Päivitetyssä suunnitelmassa valtion ja pankkien saatavien uudelleenjärjestely on edelleen rahoituksen rakenneuudistuksen keskeinen osa, mutta järjestely tehdään nyt pakollisessa velkajärjestelyssä sovittujen, muutettujen ehtojen mukaisesti. Myös muut sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja ja pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneet pankit osallistuvat vapaaehtoisesti rahoituksen rakenneuudistukseen luopumalla osasta saataviaan tai tarjoamalla rahoitusta. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa eivät kuitenkaan enää sijoita pääomaa, vastoin alun perin ilmoitettua suunnitelmaa.

               (40)

               Cimosin rahoitusvelka koostuu valtion pelastamistukitakaukseen liittyvästä saatavasta (kertyneet korot mukaan luettuina 36,2 miljoonaa euroa), muihin takauksiin (18) liittyvistä valtion saatavista (yhteensä 39 miljoonaa euroa) ja eräistä pankkilainoista. Valtio ja pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat pankit ovat hyväksyneet näiden saatavien uudelleenjärjestelyn sellaisten toimien muodostamalla yhdistelmällä, joihin kuuluvat saatavan muuntaminen osakepääomaksi, lainapääoman leikkaus ja takaisinmaksun uudelleenjärjestely johdanto-osan 22–24 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämän tarkoituksena on saada yrityksen velka tasolle, joka on kestävä ja jonka yritys kykenee hoitamaan. Tämän avulla myös vapautetaan käteisvaroja, joita tarvitaan toiminnan rahoittamiseen, ja parannetaan Cimosin luottokelpoisuutta asiakkaiden, tavarantoimittajien ja luotonantajien silmissä.

               (41)

               Cimos tarvitsee lisää varoja käyttöpääoman rahoittamiseen ja velkojen uudelleenjärjestelystä syntyvien sitoumusten hoitamiseen. Tämä on ehdoton edellytys sille, että palataan vakavaraisuuteen ja kannattavuuteen. Tätä varten Cimos on sopinut pankkien ja suurten asiakkaiden kanssa, että nämä myöntävät yritykselle 39,5 miljoonaa euroa uutta lainaa johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin.

               (42)

               Lisäksi yritys on tehnyt sopimuksia tavarantoimittajiensa kanssa toimitussopimuksista johtuvien tavanomaisten liikesaatavien vapaaehtoisesta velkajärjestelystä. Sopimuksien mukaan tavarantoimittajien saatavat järjestellään uudelleen yhdistelmällä, jossa osasta saatavia tehdään kertaluonteinen takaisinmaksu ja loput saatavat järjestellään uudelleen tai niiden velkapääomaa alennetaan. Tämän toimenpiteen rahoitusvaikutus on 21,8 miljoonaa euroa, ja se vastaa ostovelkoja, joiden velkapääomaa on alennettu.

               (43)

               Cimos on tehnyt sopimuksen leasingvelkoja Hypo leasing d.o.o:n kanssa (nyttemmin yritys toimii nimellä Heta Asset Resolution d.o.o.). Kyse on rahoitusleasingsopimuksista kertyneiden saatavien vapaaehtoisesta järjestelystä. Sopimuksen perusteella leasingvelkoja saa kertaluonteisen takaisinmaksun (mukaan lukien viivästyskorko) 2,3 miljoonaa euroa. Velan pääomaa alennetaan kuusi miljoonaa euroa, joka on tämän toimenpiteen taloudellinen vaikutus. Jäljelle jäävä velka maksetaan takaisin neljässä vuodessa, ja lyhennyksistä vapaita vuosia on yksi.

               (44)

               Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolella Cimos on tehnyt velkojen uudelleenjärjestelystä kahdenvälisiä sopimuksia – tai on tällaisia sopimuksia koskevien neuvottelujen loppuvaiheessa – muiden kuin slovenialaisten velkojapankkiensa kanssa. Tämä toimenpide koostuu laina-aikojen pidentämisestä, koron muutoksista ja pääomaa koskevasta velkamoratoriosta, ja sen taloudellinen vaikutus on arviolta 3 miljoonaa euroa.

               (45)

               Käyttöomaisuusinvestointeja on viime vuosina vähennetty rahapulan vuoksi, minkä seurauksena investoinnit ovat olleet liian vähäisiä ja laitteiden ylläpito puutteellista. Cimos aikoo nostaa käyttöomaisuusinvestoinnit tasolle, joka on välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämän rahoittavat osaksi asiakkaat, osaksi Cimos. Asiakkaiden kanssa on sovittu, että ne rahoittavat erityistarpeidensa mukaisia työkalu- ja koneinvestointeja myöntämällä Cimosille 9,8 miljoonan euron lainan. Cimos rahoittaa muut tarvittavat käyttöomaisuusinvestoinnit omista varoistaan.

               (46)

               Parantaakseen edelleen maksuvalmiuttaan Cimos on sopinut asiakkaidensa kanssa, että kesäkuuhun 2015 asti maksuaikoja lyhennetään 30–60 päivästä yhteen viikkoon. Toimenpiteen arvioidaan parantavan maksuvalmiutta noin 10 miljoonalla eurolla.

               (47)

               Cimos aikoo lopuksi hankkia 25 miljoonan euron markkinaehtoisen lainan toiminnan rahoittamiseen vuosina 2018–2019 sen jälkeen, kun rakenneuudistuskausi on päättynyt.

         3.2   TOIMINNAN RAKENNEUUDISTUS

               (48)

               Alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma sisälsi seuraavat toiminnan rakenneuudistustoimet: kevyen johtamisjärjestelmän toteuttamisen, tuotantokapasiteetin tiiviimmän käytön, liiketoimintayksiköiden tehtävien ja vastuiden vahvistamisen, hankintatoimen parantamisen, varastojen optimoinnin ja henkilöresurssien uudelleenjärjestelyn. Näitä toimenpiteitä parhaillaan toteutetaan, mutta tarkistetussa suunnitelmassa niitä on vahvistettu ja laajennettu, jotta voidaan ottaa huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus liiketoimintaan.

               (49)

               Toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet vaikuttavat enemmän kuin alun perin suunniteltiin erityisesti ryhmän henkilöstömäärään, työvoimakustannuksiin ja yleiskustannuksiin. Tavoitteena on kerryttää nettovoittoa ja käteistä rahaa niin pian kuin mahdollista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja kun otetaan huomioon, että myynti on vähentynyt ja ylläpitokustannukset kasvaneet enemmän kuin alun perin oletettiin, päivitettyjen toimenpiteiden odotetaan tuottavan suuremmat kustannussäästöt kuin alun perin suunniteltiin.

               (50)

               Yrityksen tilauskirjat tyhjenevät ajan kuluessa, sillä kolmen neljästä käynnissä olevasta hankkeesta on määrä tulla päätökseen vuoteen 2019 mennessä. Nykyisen, supistuvan toiminnan tilalle on saatava uusia hankkeita. Tätä varten yrityksen on kehitettävä myyntiä. Ennen kaikkea pitkäaikaisista asiakkaista pidetään kiinni tekemällä yhteistyötä niiden kanssa aina tuotteen kehittämisestä alkaen, nykyisillä tuotteilla työnnytään uusille markkinoille ja uusia tuotteita kehitetään nykyisille ja uusille markkinoille. Liikevaihdon odotetaan laskevan vuosina 2015–2018 ja alkavan kasvaa vuonna 2019. Toimenpiteiden ei odoteta aiheuttavan lisäkustannuksia.

               (51)

               Cimos suunnittelee vähentävänsä työntekijöiden määrää toukokuun 2014 ja […] (19) kuun […] välisenä aikana 6 855 työntekijästä […] työntekijään, minkä odotetaan tuottavan vuotuiset kustannussäästöt […] euroa. Erorahan kustannukset ovat arviolta […] euroa ja ne maksetaan […].

               (52)

               Yritys on päättänyt vähentää tuotantolaitostensa määrää vuosien 2014 ja 2016 välillä 20:stä 13:een, jotta tuotantokapasiteetti saadaan tiiviimpään käyttöön ja voidaan keskittyä ydinliiketoimintaan. Laitosten myynnistä saatavien tuottojen arvioidaan olevan 5,1 miljoonaa euroa, mikä parantaa maksuvalmiutta. Lisäksi Cimos myi vuosina 2013–2014 tytäryhtiönsä TBS Labinin, TPS Novi Knezevacin (maatalousosasto), Litostroj Powerin (energiaosasto) ja Cimos Titanin (koneosasto), mistä saatiin tuottoja yhteensä noin 25 miljoonaa euroa.

               (53)

               Suunnitelmaan sisältyy laatutoimenpiteitä, joilla parannetaan työprosesseja, kuten materiaalivirtoja, sisäistä pakkausta, leikkaustyökalujen käsittelyä ja varastojen hallintaa. Lisäksi tuotantoprosesseja parannetaan, mm. tuotantolinjoja muunnetaan ja sijoitetaan uudelleen, tuotantomateriaaleja korvataan tai poistetaan käytöstä ja työvälineitä uusitaan, korjataan ja sijoitetaan uudelleen. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta koituvan vuotuisen tuoton odotetaan kasvavan 0,9 miljoonasta eurosta vuonna 2015 viiteen miljoonaan euroon vuoden 2017 jälkeen.

               (54)

               Toimitusketjussa yhtiö aikoo vähentää […] määrää, vähentää ylimääräisiä rahtikustannuksia vähentämällä tunnettuja asiakkaita koskevia tuotantoruuhkia, yksinkertaistaa tuotantolaitosten välisiä materiaalivirtoja ja vähentää […] tekemällä sopimukset tarjouskilpailujen kautta. Odotettu toimitusketjukustannusten vuotuinen säästö kasvaisi 5,3 miljoonaan euroon vuoteen 2018 mennessä. Sitä ennen säästöjen odotetaan lisääntyvän asteittain vuosien 2015 ja 2017 välillä 1,8 miljoonasta eurosta 4,1 miljoonaan euroon.

               (55)

               Yritys aikoo myös parantaa hankintaprosessia neuvottelemalla paljousalennuksia sen olemassa olevien tavarantoimittajien […] kanssa edullisempien hintojen varmistamiseksi, samoin kuin keskittämällä hankintatoimintaa. Nykyiset maksuvalmiusongelmat ovat johtaneet siihen, että monet tavarantoimittajat ovat kieltäytyneet tekemästä kauppaa Cimosin kanssa. Se, että tavarantoimittajia ei tämän vuoksi kyetä vaihtamaan, rajoittaa yrityksen mahdollisuuksia optimoida kustannuksia. Tämän odotetaan muuttuvan, kun yhtiön pakollinen velkajärjestely päättyy. Paremman hankintaprosessin ennakoidaan tuottavan 11,3 miljoonaa euroa vuosina 2015–2018.

               (56)

               Yleiskustannuksia pyritään vähentämään pääasiassa alentamalla palvelujen kustannuksia (yleiset käyttökulut, informaatioteknologia, televiestintä, siivous ja turvallisuus) ja muita toimintakuluja (esimerkiksi pankkikulut ja vuokrat) ja lopettamalla muuhun kuin liiketoimintaan liittyvät sponsoroinnit (lahjoitukset paikallisille urheiluseuroille). Toimenpiteiden odotetaan tuovan säästöjä 0,3 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 0,6 miljoonaa euroa vuodessa sen jälkeen.

               (57)

               Varastojen optimoimiseksi Cimos pyrkii valvomaan paremmin varaston vanhentumista, pitämään kaupintavarastoja, tekemään toimituksia tiheämmin, vähentämään raaka-aineiden varastoja ja lisäämään valmiiden tuotteiden varastoja ja näin tarjoamaan parempaa palvelua asiakkaille.

         3.3   YHTEENVETO RAKENNEUUDISTUKSEN KUSTANNUKSISTA JA RAHOITUSLÄHTEISTÄ

               (58)

               Rakenneuudistussuunnitelman mukaiset rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 350,7 miljoonaa euroa, ja ne on tarkoitus rahoittaa omalla rahoitusosuudella (329 miljoonaa euroa) ja valtiontuella (21,7 miljoonaa euroa). Yhteenveto rakenneuudistuskustannuksista ja rahoituslähteistä on taulukossa 4.

                  Taulukko 4

                  Rakenneuudistuskustannukset ja rahoituslähteet

                           (miljoonaa euroa)

                           Rakenneuudistuksen kustannuserä

                           Rahoituslähde

                           Ostovelan takaisinmaksu

                           113,1

                           Ilmoitettu omarahoitusosuus

                           329,0

                           Edellisten vuosien ja vuoden 2014 liiketappiot

                           65,2

                           Käyttöomaisuusinvestoinnit

                           18,3

                           Ilmoitettu valtiontuki (pelastamistuki, joka muunnetaan osakkeiksi)

                           21,7

                           Asiakkaiden rahoittamien käyttöomaisuusinvestointien takaisinmaksu

                           9,8

                           Litostroj Powerin myynnistä realisoituva tappio

                           17,5

                           Cimos Titanin myynnistä realisoituva tappio

                           2,5

                           Litostroj Poweriin liittyvän velan takaisinmaksu

                           21,4

                           Erorahat

                           8,4

                           Rakenneuudistukseen liittyvät asiantuntijapalkkiot

                           3,0

                           Leasingin viivästyskorot ja rästivelkojen maksut

                           2,3

                           Oman pääoman ja tarvittavan käteisen vähimmäismäärä

                           49,0

                           Pelastamistuen korot

                           1,2

                           Uuden lainan takaisinmaksu

                           39,0

                           Kustannukset yhteensä

                           350,7

                           Rahoituslähteet yhteensä

                           350,7

                              Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma

               (59)

               Ilmoitettu omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista.

      Rakenneuudistuskustannukset

               (60)

               Rajoitetun maksuvalmiuden vuoksi Cimosille on kertynyt huomattava määrä ostovelkoja, jotka on maksettava takaisin toimitusten jatkumisen ja toiminnan vakauden varmistamiseksi. Yritys on maksanut takaisin 20,5 miljoonan euron ostovelat ennen pakollisen velkajärjestelyn alkamista, ja sen on maksettava takaisin vielä 92,6 miljoonaa euroa, jotka se oli velkaa pakollisen velkajärjestelyn alkaessa. Takaisinmaksujen kokonaismäärä on 113,1 miljoonaa euroa.

               (61)

               Vuoteen 2014 mennessä yrityksen kumuloitujen tappioiden odotettiin nousevan 211,4 miljoonaan euroon ja negatiivisen oman pääoman 155,6 miljoonaan euroon. Jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voitaisiin pakollista velkajärjestelyä koskevien sääntöjen mukaan katsoa elinkelpoiseksi pakollisen velkajärjestelyn päättyessä, sen oma pääoma ei voi tuossa vaiheessa olla negatiivinen. Näin ollen kumuloidut tappiot on katettava. Edellä mainittua määrää on mukautettava erillä, jotka esitetään erikseen taulukossa 4 (tuotantolaitosten myynneistä koituvat tappiot, erorahat, rakenneuudistuksen asiantuntijapalkkiot, leasingvelkojen viivästyskorot ja ostovelkojen takaisinmaksu). Laskelmat saadaan tasan luvulla 65,2 miljoonaa euroa, jossa on kyse aiemmin syntyneistä, rakenneuudistuksen aikana katettavista liiketappioista.

               (62)

               Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, käyttöomaisuusinvestoinnit ovat viime vuosina olleet riittämättömiä maksuvalmiuden puutteen vuoksi. Tämä on usein johtanut viivästyksiin tuotannossa, eikä Cimos ole pystynyt täyttämään velvoitteitaan asiakkaita kohtaan. Suunnitelmassa kaavailluilla käyttöomaisuusinvestoinneilla pyritään varmistamaan, että Cimos kykenee täyttämään tulevat sopimusvelvoitteensa, ja nämä menot ovat näin ollen olennaisia yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta.

               (63)

               Osa käyttöomaisuusinvestointien määrästä eli 9,8 miljoonaa euroa rahoitetaan asiakkaiden myöntämällä lainalla. Cimosin on maksettava laina takaisin, ja laina on näin ollen Cimosin rakenneuudistuksen kustannus.

               (64)

               Tytäryhtiöiden Litostroj Power (energiaosasto) ja Cimos Titan (koneosasto) myynnistä Cimos kärsi 20 miljoonan euron myyntitappiot, mikä lisää johdanto-osan 61 kappaleessa mainittuja kumuloituja tappioita.

               (65)

               Litostroj Powerin myynnistä saadut tuotot 21,4 miljoonaa euroa Cimos käytti pankkilainojensa lyhentämiseen, kuten rahoitusvälinesopimukset edellyttivät.

               (66)

               Irtisanomiset, jotka on suunniteltu osaksi toiminnan rakenneuudistusta, aiheuttavat erorahakustannuksia 8,4 miljoonaa euroa.

               (67)

               Yritys on palkannut konsultteja avustamaan johtokuntaa rakenneuudistusprosessin suunnittelussa ja toteutuksessa. Näiden asiantuntijapalvelujen kustannukset ovat arviolta […] euroa.

               (68)

               Osana leasingvelkojan kanssa tehtyä sopimusta (ks. johdanto-osan 43 kappale) Cimosin on maksettava osa velvoitteistaan etupainoisesti, mukaan lukien viivästyskorot.

               (69)

               Jotta Cimos voisi toimia markkinoilla omin voimin, ei riitä, että yritys kattaa kumuloidut tappiot. Autoteollisuudessa on yleisenä käytäntönä, että asiakkaat edellyttävät tarjouskilpailuihin osallistuvalta yritykseltä riittävän hyvää vieraan pääoman ja oman pääoman suhdetta. Jos Cimos aikoo osallistua tarjouskilpailuihin, mikä on tarpeen suunniteltujen myyntitavoitteiden saavuttamiseksi ja viime kädessä elinkelpoisuuden palauttamiseksi, sen olisi voitava kasvattaa oma pääomansa vähintään noin 39 miljoonaan euroon. Lisäksi se tarvitsee 10 miljoonan euron käteisvarat, joilla se turvaa sen, että se kykenee vakauttamaan maksuvalmiutensa ja palauttamaan markkinoiden luottamuksen sen jälkeen, kun maksukyvyttömyysmenettely on päättynyt.

               (70)

               Kertyneet korot lainoista, jotka yhtiö saanut markkinoilta pelastamistukitakauksen avulla, ovat 1,2 miljoonaa euroa pakollisen velkajärjestelyn alkuun eli 3. kesäkuuta 2014 asti, ja ne on maksettava takaisin osana rakenneuudistusta.

               (71)

               Cimosin on myös maksettava takaisin uusi laina, joka mainitaan johdanto-osan 41 kappaleessa. Tähän liittyvä, Slovenian ilmoittama rakenneuudistuskustannus on 39 miljoonaa euroa.

      Rahoituslähteet

               (72)

               Ilmoitetut omarahoitusosuuden lähteet ovat uusi lainajärjestely (ks. johdanto-osan 41 kappale), Cimosin ja asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit (ks. johdanto-osan 45 kappale), tuotot tytäryhtiön Litostroj Power myymisestä (ks. johdanto-osan 52 kappale), rahoituksen rakenneuudistuksesta koituvat hyödyt, joita kuvataan 3.1 jaksossa, ja Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien saatavien uudelleenjärjestelyssä (ks. johdanto-osan 42 kappale). Omarahoitusosuuden lähteitä analysoidaan yksityiskohtaisesti 8.8 jaksossa.

               (73)

               Ilmoitettu valtiontuki muodostuu siitä, että valtion pelastamistukitakaukseen liittyvä, 21,7 miljoonan euron saatava Cimosilta muunnetaan osakkeiksi.

         3.4   PITKÄN AIKAVÄLIN ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN

               (74)

               Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuosina 2014–2016 täytäntöönpantavien rakenneuudistustoimenpiteiden avulla yrityksen elinkelpoisuus palautetaan realistisen skenaarion mukaan vuonna 2015 ja pessimistisen skenaarion mukaan vuonna 2017. Taulukossa 5 esitetään ennusteet eräistä talousluvuista realistisen skenaarion pohjalta.

                  Taulukko 5

                  Realistisen skenaarion mukaiset ennusteet eräistä talousluvuista

                           (miljoonaa euroa)

                           2014

                           2015

                           2016

                           2017

                           2018

                           2019

                           Nettomyynti

                           370,4

                           358,1

                           327,2

                           321,8

                           316,0

                           345,0

                           Voitto ennen korkoja ja veroja

                           – 7,7

                           10,1

                           10,7

                           11,6

                           12,1

                           18,8

                           Nettovoitto/tappio

                           – 77,8

                           2,1

                           2,9

                           4,2

                           5,0

                           11,1

                           Kassavirta

                           2,9

                           19,0

                           32,1

                           40,5

                           34,1

                           27,6

                           Oma pääoma

                           – 155,6

                           53,2

                           56,2

                           60,4

                           65,4

                           76,4

                           Sijoitetun pääoman tuotto

                           —

                           3,9 %

                           5,2 %

                           7,0 %

                           7,6 %

                           14,5 %

                              Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

         3.5   VASTASUORITTEET

               (75)

               Vastasuoritteena Cimos ehdottaa kolmen liiketoimintayksikön myymistä ydinliiketoiminnastaan eli autoteollisuuslohkosta, nimittäin tuotantolaitokset paikkakunnilla […]. Tuotantolaitokset olivat kannattavia ja niiden osuus oli noin 4 prosenttia Cimosin liikevaihdosta ennen rakenneuudistusta.

               (76)

               Lisäksi yritys on myynyt kolme ydintoimintojen ulkopuolista yksikköään, nimittäin maatalous-, energia- ja koneosastonsa, joiden osuus Cimosin liikevaihdosta rakenneuudistusta edeltävältä ajalta oli noin 20 prosenttia ja jotka olivat kannattavia.

                  Taulukko 6

                  Myytyjen liiketoimintayksiköiden taloudellinen tulos ennen rakenneuudistusta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Osuus Cimosin liike-vaihdosta
                           %

                           Brutto-kate, milj. euroa

                           Osuus Cimosin liike-vaihdosta
                           %

                           Brutto-kate, milj. euroa

                           Osuus Cimosin liike-vaihdosta
                           %

                           Brutto-kate, milj. euroa

                           (…)

                           1,1

                           2,3

                           1,0

                           1,5

                           1,0

                           1,2

                           (…)

                           0,9

                           0,9

                           0,8

                           0,8

                           1,0

                           1,0

                           (…)

                           1,6

                           1,9

                           1,4

                           1,5

                           2,0

                           2,2

                              Ydinliiketoiminta yhteensä

                              3,6

                              5,1

                              3,2

                              3,8

                              4,0

                              4,4

                           Maatalous

                           0,9

                           1,5

                           1,2

                           2,7

                           0,9

                           1,2

                           Energia

                           11,4

                           22,6

                           12,2

                           28,1

                           9,7

                           14,4

                           Koneet

                           5,0

                           5,3

                           6,8

                           6,6

                           8,5

                           6,3

                              Ei-ydinliiketoiminta yhteensä

                              17,3

                              29,4

                              20,2

                              37,4

                              19,1

                              21,9

                              Lähde: Tietopyyntöön 30. tammikuuta 2015 annettu vastaus.

               (77)

               Edellä selostettujen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoimintalohko on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydinliiketoiminta-ala.

         3.6   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖS

               (78)

               Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 9. huhtikuuta 2014. Aloittamispäätöksessään komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen pitkällä aikavälillä, vastasuoritteisiin ja omarahoitusosuuteen.

               (79)

               Elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä näytti kyseenalaiselta. Alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen talousennusteiden mukaan yrityksen odotettiin tuottavan nettotappiota ja negatiivista kassavirtaa jopa rakenneuudistuksen jälkeen. Lisäksi alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa Cimosin elinkelpoisuuden palauttaminen rakentui paljolti sen varaan, että vapaaehtoinen velkojen uudelleenjärjestelysopimus saataisiin solmittua. Koska sopimusta ei ollut vielä tehty menettelyn aloittamispäätökseen mennessä, tätä oletusta ei pidetty realistisena. Myöhemmät tapahtumat vahvistivat tämän todeksi. Osapuolet eivät onnistuneet pääsemään sopimukseen vapaaehtoisesta velkajärjestelystä, joten velkojat käynnistivät sen sijaan pakollisen velkajärjestelyn.

               (80)

               Ehdotetut vastasuoritteet, jotka koskivat maatalous-, kone- ja energiaosastojen myyntiä, eivät näyttäneet koskevan yrityksen päämarkkinoita. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että yksikään lopetettavista toiminnoista ei olisi ollut tappiollinen ennen rakenneuudistusta, kuten valtiontuesta annettujen suuntaviivojen (20) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 40 kohdassa edellytetään.

               (81)

               Lopuksi se, että kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa pääomittaisivat Cimosia, ja se, että lisäpääomaa saataisiin sellaisten pankkivelkojen uudelleenjärjestelyn tuottamasta rahamääräisestä edusta, joissa velkojina oli paljolti valtion omistamia pankkeja, näytti olevan valtiontukea, vaikka toimet oli alun perin ilmoitettu omarahoitusosuudeksi. Jos toimet todettaisiin valtiontueksi, tämä ei täyttäisi suuntaviivojen ehtoja, joiden mukaan omarahoitusosuus ei saa olla tukea. Ainoa hyväksyttävä omarahoitusosuuden lähde menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana oli tuotto maatalousosaston myynnistä, joka oli vain 0,5 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista eli selvästi alle vaaditun 50 prosentin raja-arvon.

         4.   SLOVENIAN HUOMAUTUKSET

               (82)

               Vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen Slovenia ilmoitti komissiolle, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma saatettaisiin sisällöllisesti ajan tasalle ottamalla huomioon 3. kesäkuuta 2014 aloitetun pakollisen velkajärjestelyn lopputulos.

               (83)

               Koska pakollista velkajärjestelyä koskevat neuvottelut olivat käynnissä, Slovenia ei toimittanut tarkkoja tietoja muutoksista. Se vahvisti kuitenkin, ettei kahden julkisen sektorin osakkeenomistajan pääomasijoitusta Cimosiin enää harkittu. Muista alun perin ilmoitetuista toimenpiteistä Slovenia totesi, ettei niitä voinut arvioida ennen kuin ne oli riittävän hyvin määritelty pakollisessa velkajärjestelyssä. Slovenia esitti kuitenkin huomautuksia joihinkin kysymyksiin, joita oli esitetty menettelyn aloittamispäätöksessä.

               (84)

               Viitaten komission epäilyksiin siitä, että valtion omistamien pankkien toimet johtuisivatkin valtiosta, Slovenia vastasi, että kaikki nämä pankit toimivat markkinoilla kaupallisten periaatteiden mukaisesti. Niiden Cimosia koskevat päätökset perustuivat puhtaasti taloudellisiin näkökohtiin. Valtionhallinnon elimet eivät vaikuttaneet päätöksiin, vaan ne tehtiin rinnan yksityisten velkojien kanssa. Yksityiset velkojat myös esittivät pakollisen velkajärjestelyn aloittamista.

               (85)

               Slovenian mukaan DUTB osallistui Cimosin rakenneuudistukseen ilman poliittista puuttumista. Yrityksen seitsemästä johtokunnan jäsenestä neljä on muita kuin slovenialaisia, ja heillä on vahva kansainvälinen asiantuntemus ja uskottavuus. Luottoja ja omaisuuden hoitoa koskevat päätökset tehdään operatiivisessa komiteassa, jolla on selvästi määritellyt tehtävät ja toimivaltuudet.

               (86)

               SID Bankan osallistuminen Cimosin rakenneuudistukseen olisi riippumatonta Slovenian valtionhallinnosta. Tietyt rajat ylittävät liiketapahtumat on hyväksyttävä hallintoneuvostossa. Vaikka hallintoneuvoston jäsenet nimittää valtionhallinto, heidän on kuitenkin oltava riippumattomia valtionhallinnosta. Slovenia totesi, että vaikka SID Bankan tehtävät kehityspankkina eroavat liikepankkien tavoitteista (kuten voiton maksimoinnista), SID Bankan hallinnointiin ja ohjaukseen sovellettavat säännöt ovat samoja kuin yksityisissä pankeissa.

               (87)

               Slovenia pani merkille pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan komission epäilyn ja ilmoitti varmistavansa, että asiaan puututaan päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa.

               (88)

               Slovenia totesi vastasuoritteista, että Cimosin rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä ilman vastasuoritteita, sillä Cimosin markkinaosuus on pienen ja olemattoman välillä ja yritys sijaitsee tukialueella. Slovenian mukaan oikeuskäytännössä ja suuntaviivoissa ei myöskään ole esitetty vaatimusta, jonka mukaan vastasuoritteet on toteutettava yksinomaan rakenneuudistuksen jälkeisillä yrityksen päämarkkinoilla. Slovenia totesi lopuksi, että luopuminen maatalous-, kone- ja energiaosastoista vaikuttaisi merkittävästi Cimosin kilpailuasemaan autoteollisuudessa, sillä luovutetun liiketoiminnan voitoista aiemmin saadut voimavarat eivät olisi enää käytettävissä.

               (89)

               Slovenia totesi omarahoitusosuudesta, että velkojen uudelleenjärjestely kelpaa omarahoitusosuudeksi siltä osin kuin siihen ei sisälly valtiontukea.

         5.   ASIANOMAISEN HUOMAUTUKSET

               (90)

               Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta, Cimosilta. Cimos oli täysin samaa mieltä huomautuksista, jotka Slovenia oli esittänyt vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen. Lisäksi se korosti yrityksen sosioekonomista merkitystä maalleen ja alueelleen ja ilmoitti luottavansa siihen, että yrityksen elinkelpoisuus palautetaan.

         6.   MUITA HUOMAUTUKSIA

               (91)

               Komissio sai syyskuun 2014 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana useita kirjeitä Olga Filakovic -nimiseltä yksityishenkilöltä, joka edusti kanadalaista yritystä Hormess International Limitediä. Lähettämissään kirjeissä Filakovic väittää, että Cimosin tasetta oli vilpillisesti kasvatettu vähintään 20 miljoonalla eurolla, joka oli peräisin rahanpesusta. Määrä on kertyneiden korkojen kanssa 35 miljoonaa euroa, ja tämän määrän Slovenia on myöntänyt yritykselle rakenneuudistustuen osana. Filakovicin mukaan hänen yhtiöllään on oikeus saada vahingonkorvausta, ja yhtiö on velkojana vaatimassa Cimosilta ja Slovenialta 60 miljoonaa euroa. Filakovic väittää, että tämä saatava on rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa. Filakovicin mukaan Cimos on väärentänyt asiakirjoja peitelläkseen velkojaan Filakovicin asiakkaille. Velat liittyivät Cimosin 9,75 miljoonalla eurolla myymään toimistorakennukseen, jota Cimos ei ollut omistanut.

               (92)

               Komissio toteaa, että kolmansia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia ilmoituksessa, joka julkaistiin yhdessä menettelyn aloittamispäätöksen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä23. toukokuuta 2014 (21). Huomautusten esittämiselle asetettu määräaika päättyi 23. kesäkuuta 2014. Komissio on kuitenkin vastauksena Filakovicin pyyntöön ottanut huomioon tiedot, jotka Filakovic on esittänyt tässä tutkimuksessa. Väitteet on arvioitu johdanto-osan 160 kappaleessa.

         7.   SLOVENIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN JA MUUT HUOMAUTUKSET

               (93)

               Slovenia ei ole vastannut Cimosin esittämiin huomautuksiin.

               (94)

               Vastauksessaan komission 18. joulukuuta 2014 tekemään tietopyyntöön Slovenia torjui kaikki Olga Filakovicin syytökset ja ilmoitti, että ne olivat täysin vääriä ja käsittämättömiä eikä niiden tueksi ollut mitään todisteita. Slovenia selvitti erityisesti, että riippumaton tilintarkastaja oli tarkastanut Cimosin tilinpäätökset pakollisen velkajärjestelyn ehdottomien vaatimusten mukaisesti ja antanut huomautuksia sisältämättömän tarkastuskertomuksen. Väitetyn 60 miljoonan euron vahingonkorvauksen osalta Slovenia vakuutti, että Cimosilla ei ollut mitään velvoitteita Hormess Internationalia kohtaan. Joulukuussa 2014 Hormess International ja slovenialainen yhtiö SOF ING d.d. ilmoittivat noin 61 miljoonan euron saamisen Cimosin pakollista velkajärjestelyä käsittelevälle tuomioistuimelle. Pakollisen velkajärjestelyn selvittäjä ei kuitenkaan ole sisällyttänyt saamista tekemäänsä velkaselvitykseen, eikä saamista ole tästä syystä rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa velkajärjestelyyn kuuluvaksi velaksi. Slovenia totesi lopuksi toimistorakennuksen myyntiä koskevassa asiassa, että Cimos oli ollut rakennuksen omistaja. Rakennus oli myyty vuonna 2001 Berny Commerce d.o.o. -nimiselle yritykselle, joka oli asianmukaisesti rekisteröity omistajaksi vuonna 2002. Cimosia vastaan ei ole esitetty tähän asiaan liittyviä kanteita.

         8.   TUEN ARVIOINTI

   8.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

               (95)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

               (96)

               Tästä seuraa, että toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset kriteerit: kyse on valtion varojen käytöstä, joka johtuu valtiosta; tuensaajalle annetaan valikoiva etu; seurauksena on vääristävä vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai tällaisen vaikutuksen uhka.

      Toimenpide 1

               (97)

               Toimenpiteen toteuttaa valtiovarainministeriö, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta.

               (98)

               Toimenpide kohdistuu vain yhteen yritykseen eli Cimosiin. Toimenpiteeseen kuuluu valtion 21,7 miljoonan euron saatavien muuntaminen osakkeiksi ja 14,5 miljoonan euron saatavien uudelleenjärjestely. Valtion saatavat Cimosilta johtuvat pelastamistukitakauksesta (22). Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi on valtiontukea. Tämä päätelmä pitää edelleen paikkansa, eikä Slovenia ei ole kiistänyt sitä.

               (99)

               Slovenia katsoo, että valtion saatavien uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea, koska se tehdään samalla tavalla kuin muiden pakolliseen velkajärjestelyyn kuuluvien saatavien uudelleenjärjestely. Komissio katsoo, että pelastamistukitakaus ja siitä johtuvien valtion saatavien uudelleenjärjestely ovat yhden ja saman toimen osia, vaikka niissä onkin kyse eri rahoitusvälineistä. Tässä mielessä uudelleenjärjestely vain pidentää sen edun kestoa, joka Cimosille on annettu pelastamistukena. Tätä johtopäätöstä vahvistaa myös seuraava seikka: kun Slovenia teki 3. marraskuuta 2013 ilmoituksen siitä, että sen kaikki pelastamistuesta johtuvat saatavat muunnettaisiin osakkeiksi, muut velkojat, jotka nyt ovat mukana pakollisessa velkajärjestelyssä, eivät tuolloin suostuneet järjestelemään Cimosin velkoja. Tästä syystä komissio katsoo, että valtion saatavan uudelleenjärjestely tuo Cimosille valikoivaa etua.

               (100)

               Lisäksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellisessä johdanto-osan kappaleessa tehdyn päätelmän soveltamista, komissio toteaa, että sen paremmin valtion saatavien muuntaminen kuin niiden uudelleenjärjestelykään eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia, kuten johdanto-osan 104–107 kappaleessa jäljempänä selostetaan.

               (101)

               Lopuksi todetaan, että toimenpide on omiaan parantamaan Cimosin kilpailuasemaa autoteollisuudessa, joka on avoin muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle. Näin ollen tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (102)

               Johdanto-osan 97–101 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 1 on valtiontukea.

      Toimenpide 2

               (103)

               Toimenpiteen toteuttaa Slovenian tasavalta, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta.

               (104)

               Oikeuskäytännön (23) mukaan julkisten elinten tai yritysten liiketoimet eivät tuo etua sopimuskumppanille eivätkä ne siten ole valtiontukea, jos ne tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti (”markkinataloustoimijaperiaate”). Periaatetta muotoiltaessa on otettu huomioon erilaisia liiketoimia. Kun erityisesti saataviin liittyvien liiketoimien osalta pyritään selvittämään, onko valtiontukea annettu, on tarpeen verrata valtiovelkojan käyttäytymistä hypoteettisen yksityisen velkojan käyttäytymiseen vastaavassa tilanteessa (”markkinataloustoimijaperiaatteen testaus”).

               (105)

               Tavallisesti jokainen huolellinen markkinataloudessa toimiva velkoja arvioisi ennakolta velan uudelleenjärjestelyn taloudellista tulosta. Velkoja esimerkiksi vertaisi uudelleenjärjestelyskenaarion todennäköistä perimistulosta muiden skenaarioiden tulokseen. Muu skenaario nyt käsiteltävässä asiassa olisi Cimosin konkurssi.

               (106)

               Näin ollen jos jäsenvaltio väittää, että liiketoimi läpäisee markkinataloustoimijaperiaatteen testauksen, sen on todistettava, että päätös toteuttaa liiketoimi tehtiin sellaisen arvioinnin perusteella, jonka järkevästi toimiva yksityinen velkoja olisi tehnyt toimenpiteen kannattavuuden määrittämiseksi.

               (107)

               Tässä tapauksessa Slovenia ei ole todistanut, että hyväksyessään velkojen uudelleenjärjestelyn ehdot valtio käyttäytyi järkevän, markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Slovenia viittaa riippumattoman liiketoiminnan arvioijan kertomukseen, joka koski rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaa ja jonka mukaan kaikki velkojat yhteenlaskettuna saisivat enemmän saataviaan perityksi Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä kuin sen konkurssissa (24). Kertomuksessa ei kuitenkaan mainita, kuinka paljon valtio olisi saanut saataviaan takaisin, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Ei voida sulkea pois, että vaikka velkojat kokonaisuutena hyötyisivät enemmän hyväksyessään pakollisen velkajärjestelyn, valtio olisi saanut omia saataviaan takaisin enemmän, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Joka tapauksessa kaikkien velkojien tasolla tehtävä analyysi ei ole riittävä, kun yksityinen velkoja päättää omalta osaltaan, mitä tehdä. Tämä johtuu siitä, että velkojien saamissa vakuuksissa, saatavien etuoikeusjärjestyksissä ja muissa tällaisissa seikoissa saattaa olla eroja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteellä 2 annettiin valikoiva taloudellinen etu Cimosille.

               (108)

               Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös toimenpiteeseen 2.

               (109)

               Johdanto-osan 103–108 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 2 on valtiontukea.

      Toimenpide 3

               (110)

               Komissio toteaa, että Gorenjska Banka on yksityinen laitos ja IFC kuuluu Maailmanpankkiryhmään, minkä vuoksi näiden yritysten toimien ei voida katsoa johtuvan valtiosta.

               (111)

               Valtio on pääomistaja muissa toimenpiteeseen 3 osallistuvissa pankeissa, joita ovat NLB, Abanka, Banka Celje ja NKBM. Valtiolla on äänten enemmistö näiden pankkien johtokunnissa ja hallintoneuvostoissa. Tämä viittaa siihen, että näiden pankkien toimet johtuvat valtiosta. Komissio ei kuitenkaan ole löytänyt pankkien yhtiöjärjestyksistä tai hallinnointi- ja ohjausrakenteista tai mistään muistakaan lähteistä mitään näyttöä, joka osoittaisi, että valtio olisi vaikuttanut kyseisten pankkien päätökseen kyseisen toimenpiteen hyväksymisestä (Stardust Marine -oikeustapauksessa (25) tarkoitetulla tavalla). Slovenia toimitti sitä vastoin pankkien sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että kaikki pankit olivat arvioineet rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista ja niiden tavanomaisten sisäisten päätöksentekomenettelyiden mukaisesti. Lisäksi on todettava, että Adria Airwaysin tapauksessa (26) NLB:n saatavan muuntamista osakkeiksi ei myöskään katsottu valtiosta johtuvaksi. Näistä syistä komissio katsoo, että NLB:n, Abankan, Banka Celjen ja NKBM:n päätökset osallistua toimenpiteeseen 3 eivät johdu valtiosta.

               (112)

               DUTB on valtion omistama yritys, joka perustettiin vuonna 2013 helpottamaan vakavista maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmista kärsivien pankkien rakenneuudistusta. Taaskin valtio-omistajuus viittaa siihen, että toimenpide johtuu valtiosta, mutta se ei ole itsessään riittävä peruste katsoa toimenpiteen johtuvan valtiosta. Komissiolla on näyttöä siitä, että DUTB teki Cimosia koskevat päätöksensä itsenäisesti. Ensinnäkin säädöksessä, jolla DUTB on perustettu, ei vaadita valtionhallinnon lupaa sen kaltaiselle päätökselle, jonka DUTB teki Cimosista. Toiseksi DUTBin hallinnointi- ja ohjausrakenne jäljittelee tapaa, jolla pankin toiminta on organisoitu. Tämän mukaisesti päätökset tehdään luottokomiteassa. Cimosia koskeva päätös tehtiin korkeimmalla luottokomiteatasolla eli johtokunnan luottokomiteassa. Kolme seitsemästä johtokunnan jäsenestä on muita kuin slovenialaisia, ja yhtä lukuun ottamatta kaikki tulevat rahoitusalalta. Johtokunnan ainoa julkishallintoa edustava jäsen, joka oli entinen valtiovarainministeriön valtiosihteeri, äänesti Cimosin rakenneuudistusta vastaan mutta jäi vähemmistöön muiden johtokunnan jäsenten kannattaessa. Slovenia toimitti vihdoin DUTBin sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että myös DUTB oli arvioinut rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista. Näistä syistä komissio katsoo, että DUTBin päätös osallistua toimenpiteeseen 3 ei johdu valtiosta.

               (113)

               Tässä yhteydessä on myös huomattava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa tehtyjen päätelmien soveltamista, että kaikki velkojat, jotka mainitaan johdanto-osan 111 kappaleessa, samoin kuin DUTB, analysoivat ennakolta, miten kannattaisi toimia. Ne totesivat, että ne saisivat saataviaan takaisin enemmän Cimosin rakenneuudistuksessa kuin sen selvitystilassa. Sen vuoksi näiden velkojien sitoutumista velan muuntamiseen osakkeiksi voidaan myös pitää markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena eikä siihen liity taloudellisen edun antamista Cimosille.

               (114)

               SID Banka on Slovenian valtion kokonaan omistama vienti- ja kehityspankki. Kaikki SID Bankan hallintoneuvoston jäsenet, jotka hyväksyivät Cimosia koskevan päätöksen, olivat valtionhallinnon nimittämiä, ja lisäksi kolme jäsentä seitsemästä on valtion palveluksessa. Slovenian vienti- ja kehityspankista annetun säädöksen 8 §:n mukaan SID Bankan kaikkien päätösten on edistettävä Slovenian kehitystä. Slovenian itsensä mukaan SID Bankan tehtävät kehityspankkina ovat erilaisia kuin kaupallisten pankkien tavoitteet (kuten voiton maksimointi). Kaikista pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuneista velkojista SID Banka sitoutui kaikkien epäedullisimpiin ehtoihin velan uudelleenjärjestelyssä. Se nimittäin hyväksyi velan leikkauksen 58 prosentilla, kun taas mikään muu pakolliseen velkajärjestelyyn osallistunut velkoja ei hyväksynyt leikkauksia vaan valitsi mieluummin velkojen muuntamisen osakkeiksi. Näin muille velkojille avautui mahdollisuus saada tulevaisuudessa pääomavoittoja hankkimillaan Cimosin osakkeilla. Slovenia ei ole perustellut, miksi SID Banka hyväksyi muita velkojia epäedullisemmat ehdot. Komissio on todennut jo aiemmassa päätöksessään (27), että SID Bankan myöntämissä takauksissa oli kyse valtion varojen käytöstä ja että ne olivat valtiontukea. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että SID Bankan päätös osallistua toimenpiteeseen 3 johtui valtiosta.

               (115)

               Slovenia ei ole toimittanut luotettavaa näyttöä siitä, että SID Bankan osallistuminen toimenpiteeseen 3 toteutettiin markkinanäkökohtien perusteella. Slovenia väittää, että SID Banka saisi takaisin 9,9 miljoonaa euroa Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä mutta joutuisi maksamaan 6,7 miljoonaa euroa lisää sen selvitystilassa. Siten näiden kahden skenaarion ero on 16,6 miljoonaa euroa. Tämä väitteen tueksi ei kuitenkaan ole esitetty mitään analyysiä siitä, miten näihin lukuihin on päädytty. Muut pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat laatineet tämänkaltaiset analyysit, ja Slovenia on toimittanut ne komissiolle. Lisäksi takaisin saatava määrä herättää epäilyksiä. Ei ole selvää, miksi SID Bankalle aiheutuisi ylimääräisiä tappioita selvitystilassa, kun sen vakuuden markkina-arvo on 4,5 miljoonaa euroa. Toisaalta velkajärjestelyn kautta takaisin saatavaa määrää laskettaessa ei ilmeisesti ole otettu huomioon 27,5 miljoonan euron suuruista saatavan leikkausta. Jokainen järkevä velkoja tekisi taloudellisen analyysin ennen kuin päättäisi toimistaan. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että SID Banka ei tehnyt tällaista analyysia ennen sitoutumistaan saatavan leikkaukseen, eli se ei toiminut järkevän markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Näin ollen SID Bankan toimenpide antoi Cimosille valikoivan taloudellisen edun.

               (116)

               Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös SID Bankan toimenpiteeseen.

               (117)

               Johdanto-osan 110–116 kappaleessa esitetyn arvion perusteella komissio katsoo yhtäältä, että toimenpide 3 on valtiontukea siltä osin kuin on kyse SID Bankan toimenpiteestä. Toisaalta toimenpiteen 3 mukainen velkojen uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea siltä osin kuin on kyse Gorenjska Bankan, IFC:n, NLB:n, Abankan, Banka Celjen, NKBM:n ja DUTBin toimenpiteestä.

      Toimenpide 4

               (118)

               Yksikään uuteen lainajärjestelyyn osallistuvista asiakkaista ei ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset eivät johdu valtiosta. Edellä johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa on arvioitu, että uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien Cimosia koskevat päätökset eivät johdu valtiosta. Poikkeuksena tästä on SID Bankan päätös. Lisäksi valtion omistamat pankit osallistuivat uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin yksityinen pankki Gorenjska Banka ja Maailmanpankkiryhmään kuuluva IFC.

               (119)

               Pankkien osallistumista sitä paitsi täydentävät yksityiset asiakkaat, jotka ovat sitoutuneet rahoittamaan Cimosia samalla määrällä mutta huomattavasti epäedullisemmin ehdoin. Asiakkaiden rahoitusosuus ovat vakuudeton ja koroton. Uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien rahoitusosuudella sen sijaan on erittäin hyvässä etuoikeusasemassa olevat vakuudet, ja rahoituksen vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia. Korko on siten korkeampi kuin mitä markkinakorkojen lähentämiseen pyrkivässä komission viitekorkotiedonannossa (28) pidetään sopivana korkona hyvät vakuudet tarjoaville, taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille.

               (120)

               Uusi lainajärjestely on välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiselle. Cimos ei pystyisi ilman sitä maksamaan tavarantoimittajilleen lyhyellä aikavälillä eikä jatkamaan toimintaansa. Siksi on myös taloudellisesti järkevää, että velkojat, jotka ovat hyväksyneet velan uudelleenjärjestelyn, kasvattavat Cimos-riskiään hieman. Näin lisääntyy todennäköisyys, että yrityksen elinkelpoisuus palautuu ja että velkojat lopulta saavat jäljellä olevat saatavansa takaisin.

               (121)

               Komissio toteaa kuitenkin, että samalla kun SID Banka osallistuu uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin muut pankit, se myös myöntää valtiontukea (ks. edellä toimenpide 3). Lisäksi koska SID Banka on oikeudelliselta asemaltaan valtion omistama kehityspankki, kaikki sen toimet johtuvat valtiosta. Päätökset toimenpiteistä 3 ja 4 on tehty samoihin aikoihin, ja kummallakin toimenpiteellä pyritään samaan tavoitteeseen eli Cimosin rakenneuudistukseen. Oikeuskäytännön mukaan toimenpiteille on tästä syystä tehtävä yhteinen arvio siitä, noudatetaanko niissä markkinataloustoimijaperiaatetta (29). On selvää ilman yksityiskohtaisia laskelmiakin, että SID Bankaa koskevat yleiset ehdot eivät ole yhdenvertaisia muiden velkojien ehtojen kanssa. Tämän vuoksi SID Bankan rahoitusosuus uudessa lainajärjestelyssä on katsottava valtiontueksi.

               (122)

               Johdanto-osan 118–120 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että SID Bankan rahoitusosuutta lukuun ottamatta toimenpide 4 ei ole valtiontukea.

      Toimenpide 5

               (123)

               Yksikään tavarantoimittajista, joiden saatavat ovat mukana Cimosin velkojen vapaaehtoisessa uudelleenjärjestelyssä, ei ole valtion omistuksessa tai määräysvallassa. Siten niiden päätökset osallistua toimenpiteeseen 5 eivät johdu valtiosta eikä toimenpide 5 ole valtiontukea.

      Toimenpide 6

               (124)

               Leasingvelkoja Hypo Leasing d.o.o. on osa Hypo Group Alpe Adriaa, jonka omistaa Itävallan valtio. Komissio ei ole löytänyt näyttöä siitä, että leasingvelkojalla olisi ollut tässä asiassa muita kuin kaupallisia etuja tai että Itävalta olisi vaikuttanut velkojan päätökseen Cimosin leasingvastuiden uudelleenjärjestelystä. Näyttäisi epätodennäköiseltä, että Itävalta painostaisi Hypo Group Alpe Adriaa myöntämään valtiontukea vaikeuksissa olevalle yritykselle, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa. Komissio toteaa myös, että Hypo Group Alpe Adrian liiketoiminnan ehtoja rajoittavat sitoumukset, jotka sisältyvät komission valtiontukipäätökseen (30). Itävalta sitoutui tuossa päätöksessä lisäksi siihen, ettei se myönnä enempää tukea Hypo Group Alpe Adria -ryhmän yrityksille.

               (125)

               Näin ollen komissio katsoo, että leasingvelkojan päätös järjestellä uudelleen Cimos-riskinsä ei johdu valtiosta, joten toimenpide 6 ei ole valtiontukea.

      Toimenpide 7

               (126)

               Pankit, jotka osallistuvat vapaaehtoiseen velkajärjestelyyn, eivät ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset osallistua Cimosin rakenneuudistukseen eivät johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 7 ei ole valtiontukea.

      Toimenpide 8

               (127)

               Yksikään asiakkaista, jotka ovat sitoutuneet myöntämään rahoitusta käyttöomaisuusinvestointeihin, ei ole valtion määräysvallassa, joten niiden toiminta ei johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 8 ei ole valtiontukea.

      Valtiontukea koskeva päätelmä

               (128)

               Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 sekä SID Bankan osalta toimenpiteet 3 ja 4 ovat valtiontukea.

               (129)

               Valtiontuen määrä on 80,3 miljoonaa euroa, joka vastaa valtion saatavien muuntamista osakkeiksi, SID Bankan saatavien muuntamista osakkeiksi ja niiden leikkaamista sekä SID Bankan rahoitusosuutta (31) uudessa lainajärjestelyssä. Lisäksi valtiontukeen sisältyy velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä, jonka määrä on enintään 16,6 miljoonaa euroa. Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä määriteltiin seuraavasti: valtion saatavien ja SID Bankan lainasaamisten nimellisarvosta pakollisen velkajärjestelyn alkaessa vähennettiin näiden saatavien nettonykyarvo, joka laskettiin pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien hyväksymän takaisinmaksuaikataulun perusteella. Laskelmassa siis oletettiin, että takaisinmaksuaika olisi kymmenen vuotta, josta lyhennysvapaata olisi kaksi vuotta, ja että korko olisi euribor + 2,5 prosenttia. Nykyarvot laskettiin diskonttaamalla asianmukaisella diskonttokorolla (32). Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvän tukierän tarkkaa määrää ei voida laskea, koska esimerkiksi tulevat euriborkorot eivät ole tiedossa.

         8.2   VALTIONTUEN LAILLISUUS

               (130)

               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (33) 3 artiklan mukaan tukea ”ei saa ottaa käyttöön ennen kuin komissio on tehnyt, tai sen katsotaan tehneen, päätöksen tällaisen tuen hyväksymisestä”. Tässä on kyse ns. täytäntöönpanokiellosta.

               (131)

               Slovenian 30. tammikuuta 2015 komission tietopyyntöön antaman vastauksen mukaan pakollista velkajärjestelyä koskevaan menettelyyn oli tarkoitus saada ratkaisu huhtikuuhun 2015 mennessä. Komission tietojen mukaan Cimosille ei kuitenkaan ole myönnetty rakenneuudistustukea tähän päivään mennessä. Tästä syystä näyttää siltä, että Slovenia on toistaiseksi noudattanut täytäntöönpanokieltoa.

         8.3   VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

               (132)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtion tuki on mahdollista hyväksyä ”tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

               (133)

               Slovenia on ilmoittanut toimenpiteet suuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena. Ottaen huomioon komission aiemman päätöksen, joka koski Cimosin pelastamistukea, ja Cimosin edellä selostetut taloudelliset vaikeudet komissio on samaa mieltä siitä, että nyt käsiteltävänä oleva asia koskee rakenneuudistustukea, joka on arvioitava suuntaviivoissa esitettyjen perusteiden mukaisesti. Tällöin tarkoituksena on selvittää, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla.

         8.4   VAIKEUKSISSA OLEVA YRITYS

               (134)

               Suuntaviivojen (34) 12 kohdan a alakohdan sekä 14 kohdan mukaan vain vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan myöntää rakenneuudistustukea. Jotta yritystä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana, sen on täytettävä suuntaviivojen 10 tai 11 kohdassa luetellut perusteet.

               (135)

               Yritys on 10 kohdan mukaan vaikeuksissa,

                           a)

                           jos kyse on yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana;

                           b)

                           jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana;

                           c)

                           jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleiseen täytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

               (136)

               Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että Cimos, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, täytti suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa mainitut perusteet. Päivämäärälle 31. joulukuuta 2012 laadituista konsolidoiduista tilinpäätöksistä kävi ilmi, että yritys oli menettänyt yli puolet rekisteröidystä pääomastaan (108 prosenttia) ja yli neljännes siitä oli menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana (137 prosenttia) (35). Näin ollen komissio katsoi, että Cimosia oli pidettävä suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan tarkoittamana vaikeuksissa olevana yrityksenä.

               (137)

               Sittemmin Cimosin taloudellinen tilanne on heikentynyt entisestään. Yrityksen negatiivinen oma pääoma oli 103,3 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 ensimmäisen 10 kuukauden alustava, tarkastamaton tuloslaskelma osoittaa nettotappiota 74,3 miljoonaa euroa, mikä tarkoittaa, että Cimosin oman pääoman vaje kasvoi vielä lisää. Aiemmissa tapauksissa (36) komissio on katsonut, että kun yrityksen oma pääoma on negatiivinen, suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan perusteet lähtökohtaisesti täyttyvät. Tämä lähtökohtaolettama soveltuisi myös Cimosiin. Myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (37), että yritys, jonka oma pääoma on negatiivinen, on vaikeuksissa oleva yritys.

               (138)

               Lisäksi slovenialainen tuomioistuin päätti velkojien pyynnöstä, että Cimos määrätään 3. kesäkuuta 2014 alkaen Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaiseen pakolliseen velkajärjestelyyn. Sen vuoksi Cimos täyttää myös suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan perusteet.

               (139)

               Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vasta perustetuille yrityksille ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen jälkeen, kun se on aloittanut toimintansa kyseisellä alalla. Cimos aloitti toimintansa vuonna 1972, se rekisteröitiin nykyisessä muodossaan vuonna 1975, ja se on toiminut nykyisellä toimialalla siitä lähtien. Sen vuoksi sitä ei voida katsoa vastaperustetuksi yritykseksi.

               (140)

               Suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.”

               (141)

               Cimos ei ole yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys. Näin ollen suuntaviivojen 13 kohdassa esitetyt perusteet eivät estä rakenneuudistustuen myöntämistä Cimosille.

               (142)

               Komissio katsoo, että Cimos on ollut vuodesta 2012 vaikeuksissa oleva yritys ja sille voidaan myöntää rakenneuudistustukea.

         8.5   TUEN AINUTKERTAISUUDEN PERIAATE

               (143)

               Suuntaviivojen 73 kohdassa todetaan, että jos yritykselle on jo aiemmin myönnetty pelastamis- tai rakenneuudistustukea, mukaan lukien ilmoittamaton tuki, ja jos pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistuksen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon keskeyttämisestä (sen mukaan, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea.

               (144)

               Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että yritys ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana, lukuun ottamatta ilmoitettua pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt, kuten johdanto-osan 1 kappaleessa) todetaan (38).

         8.6   PITKÄN AIKAVÄLIN ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN

               (145)

               Kun arvioidaan, onko toimenpide suuntaviivojen 34–37 kohdan mukainen, ehtona on sellaisen rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen, joka mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Suunnitelman avulla yhtiön on pystyttävä kattamaan kustannuksensa rakenneuudistuksen jälkeen, ja pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän suuri, jotta rakenneuudistuksen toteuttanut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla omin voimin. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvattava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet, mikä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet asianmukaisia.

               (146)

               Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Cimosin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu realistisessa talousskenaariossa vuonna 2015 ja pessimistisessä talousskenaariossa vuonna 2017 (ks. taulukko 5). Yhtiön odotetaan tuottavan nettovoittoa ja kerryttävän positiivista liiketoiminnan kassavirtaa, mikä tarkoittaa, että se pystyisi kattamaan kaikki kustannuksensa rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen, poistot ja rahoituskulut mukaan lukien. Oman pääoman tuoton odotetaan olevan 7,6 prosenttia vuonna 2018 ja 14,5 prosenttia vuonna 2019, ts. rakenneuudistuksen jälkeisellä ajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että Slovenian valtion 10-vuotisten joukkovelkakirjalainojen tuotto, jota yleensä pidetään arviona riskittömän sijoituksen tuotosta, on noin yksi prosentti, sijoitetun pääoman odotettu tuotto antaa sijoittajille melko lailla hyväksyttävän riskipreemion, ja sitä voidaan pitää riittävänä, jotta Cimos voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

               (147)

               Talousennusteet perustuvat varovaisiin oletuksiin. Ennakkoarvioiden mukaan myynnit vähenevät aluksi, mikä johtuu siitä, että asiakkaita oletettavasti menetetään sen taloudellisen ahdingon vuoksi, joka yhdistetään pakolliseen velkajärjestelyyn. Ennakkoarvio on, että ennen kuin liikevaihto alkaa kasvaa vuonna 2019, se vähenee vuosien 2015 ja 2018 välillä 358,1 miljoonasta eurosta 316 miljoonaan euroon. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin rakenneuudistusta edeltävänä ajanjaksona, jolloin liikevaihto oli yli 400 miljoonaa euroa. Tämänhetkinen ennakkoarvio on myös huomattavasti alhaisempi kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitetty arvio, jossa myynnin ennustettiin pysyvän vakaasti 400 miljoonan euron tasolla vuosina 2015–2017. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että yrityksen tilauskirjoissa on jo yli 95 prosenttia vuosien 2015 ja 2016 suunnitelluista myynneistä ja yli 80 prosenttia vuoden 2017 suunnitelluista myynneistä, sekä ottaen huomioon myynnin rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta odotetut hyödyt, on perusteltua katsoa, että tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntiennuste on saavutettavissa.

               (148)

               Kustannukset on arvioitu aiempien tuloslaskelmien perusteella ottaen huomioon odotetut hyödyt rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta. Komissio toteaa, että toimenpiteisiin, joihin yritys itse voi vaikuttaa suhteellisen paljon, liittyy merkittäviä kustannussäästöjä. Tällaisia toimenpiteitä ovat työvoiman vähentäminen tai tuotantolaitosten tiiviimpi käyttö. Yrityksen oma vaikutusmahdollisuus lisää todennäköisyyttä, että nämä toimenpiteet toteutetaan suunnitellusti. Erityisesti työvoiman vähentämisen pitäisi vähentää muuttuvia kustannuksia samalla, kun tappiota tuottavien tuotantolaitosten myymisen pitäisi vähentää poistoja ja parantaa kannattavuutta. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat ja muut sidosryhmät (asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja) ovat hyväksyneet saataviensa uudelleenjärjestelyn, millä varmistetaan, että myös rahoituksen rakenneuudistus pannaan täytäntöön suunnitellulla tavalla. Muiden hyötyjen lisäksi tämä vähentää merkittävästi yhtiön rahoituskuluja. Sen vuoksi myös suunnitellut kustannussäästöt vaikuttavat mahdollisilta.

               (149)

               Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio kyseenalaisti elinkelpoisuuden palauttamisen sillä perusteella, että tuolloin pankit eivät olleet hyväksyneet Cimosin velkojen uudelleenjärjestelyä. Tämä epäilys on nyt poistunut, sillä pankit sopivat Cimosin velkojen uudelleenjärjestelystä pakollisessa velkajärjestelyssä.

               (150)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimos tarvitsee toimintansa rahoittamiseksi yhteensä 25 miljoonan euron lisärahoituksen vuosina 2018 ja 2019. Komissio toteaa, että yritys on rakenneuudistusaikataulun mukaisesti pannut siihen mennessä täytäntöön keskeiset rakenneuudistustoimenpiteet ja on jälleen kannattava. Alkuvaiheessa toteutettava velan vähentäminen (velkojen osakkeiksi muuntamisen, leikkauksen ja osittaisen takaisinmaksun avulla) parantaa Cimosin luottoluokitusta ja vapauttaa osan varoista, jotka nyt on annettu vakuudeksi velkojille, käytettäväksi vakuuksina tulevaisuudessa. Tämän pitäisi mahdollistaa se, että Cimos saa tarvitsemansa rahoituksen suunnitellusti markkinoilta.

               (151)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa selostetaan Cimosin vaikeuksiin johtaneita olosuhteita, nimittäin ylivelkaantumista ja toiminnan tehottomuutta. Komissio toteaa, että suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään nimenomaan näiden vaikeuksien voittamiseen.

               (152)

               Kun päävelkojien saatavia muunnetaan osakkeiksi, nämä saatavat vähenevät 60 prosenttia. Tämän seurauksena Cimosin velkojen kokonaismäärä vähenee vuosien 2013 ja 2017 välillä 422 miljoonasta eurosta 184 miljoonaan euroon. Velkojen suhde omaan pääomaan pienenee vuosien 2012 (viimeinen vuosi, jona pääoma oli positiivinen) ja 2017 välillä 17,7:stä 3:een eli paljon kestävämmälle tasolle. Lisäksi loput 40 prosenttia pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien saatavista on määrä maksaa takaisin edullisemmilla ehdoilla, joihin kuuluvat pidempi takaisinmaksuaika ja kahden vuoden lyhennysvapaa. Tämä vähentää entisestään nykyistä ja tulevaa takaisinmaksutaakkaa. On arvioitu, että käyttökatteen ja korkojen välinen suhde, jolla mitataan yrityksen kykyä velanhoitoon, kasvaa vuosien 2013 ja 2017 välillä 1:stä 5,4:ään.

               (153)

               Lisäksi tavarantoimittajat hyväksyivät saataviensa leikkauksen, mikä edelleen vähentää kokonaisvelkaa ja varmistaa toiminnan jatkuvuutta. Kaikki rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteet ja varsinkin asiakkaiden hyväksymät lyhyemmät maksuajat parantavat lisäksi maksuvalmiutta. Se, että Cimos ei joudu maksamaan uudelleenjärjesteltäviä velkoja, sekä se, että asiakkaat maksavat nopeammin Cimosille, voimistaa liiketoiminnan kassavirtaa, jolla näin voidaan rahoittaa myös toiminnan rakenneuudistuksen täytäntöönpanoa ja siten pyrkiä poistamaan vaikeuksien toinen syy, nimittäin toiminnan tehottomuus.

               (154)

               Toiminnan rakenneuudistuksessa Cimos ryhtyi moniin kustannuksia alentaviin toimenpiteisiin ja erityisesti vähensi työvoimaa, tiivisti toimintaa vähentämällä tuotantolaitosten määrää, alensi yleiskustannuksia ja paransi prosessinhallintaa. Yritys haluaa keskittyä ydinliiketoimintaansa eli autoteollisuuteen. Suunnitelmana on, että toiminnan rakenneuudistus tuottaa yhteensä 27 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt, mikä on paljon enemmän kuin alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa. Vähentämällä kustannuksia parannetaan kannattavuutta, ja kun työvoiman ja pääoman määrä vähenee, parantunut kannattavuus merkitsee toiminnan tehokkuuden lisääntymistä.

               (155)

               Ottaen huomioon johdanto-osan 152–154 kappaleessa tehdyt huomiot komissio katsoo, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet ovat asianmukaisia, kun tavoitteena on poistaa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattujen vaikeuksien syyt.

               (156)

               Yksityisten pankkien, asiakkaiden ja tavarantoimittajien myötävaikutus rahoituksen rakenneuudistukseen on osoitus heidän luottamuksestaan Cimosia kohtaan. Tämä antaa lisäperusteen katsoa, että rakenneuudistussuunnitelmalla kyetään palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

               (157)

               Myös rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tarkastanut riippumaton liiketoiminnan arvioija on todennut, että rakenneuudistussuunnitelman ansiosta Cimos todennäköisesti saavuttaa maksuvalmiuden lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.

               (158)

               Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistus kestää vähemmän kuin neljä vuotta eli helmikuusta 2014 vuoteen 2017. Rakenneuudistuksen kesto vaikuttaa asianmukaiselta, kun huomioon otetaan suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden laajuus, niiden täytäntöönpanoaikataulu ja elinkelpoisuuden palauttamisen odotettu ajankohta.

               (159)

               Komissio huomauttaa, että päivitetty rakenneuudistussuunnitelma ei ole uusi vaan ainoastaan alun perin ilmoitetun suunnitelman pidemmälle kehitetty versio, jossa on otettu huomioon pakollisen velkajärjestelyn lopputulos. Päivitetyssä suunnitelmassa pyritään täsmälleen samaan kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa eli vähentämään ylivelkaantumista, palauttamaan maksuvalmius, parantamaan tehokkuutta ja kohdentamaan toiminta ydinliiketoimintaan eli autoteollisuuteen. Rahoitusvaikutuksiltaan merkittävin rakenneuudistustoimenpide eli rahoitusvelan muuntaminen osakkeiksi ja uudelleenjärjestely pysyy samana, joskin se toteutetaan hieman muutetuilla ehdoilla ja pakollisen eikä vapaaehtoisen menettelyn avulla. Muut rakenneuudistustoimenpiteet eivät ole merkittävästi erilaisia kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa, mutta niitä on vahvistettu, jotta saavutettaisiin suurempia kustannussäästöjä. Sekä alun perin ilmoitettu että päivitetty suunnitelma perustuvat samaan liiketoimintamalliin ja -strategiaan. Komissio on jo aiemmissa päätöksissään (39) hyväksynyt vastaavia ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman päivityksiä.

               (160)

               Olga Filakovicin väitteistä, joita selostetaan johdanto-osan 91 kappaleessa, komissio toteaa, että riippumaton tilintarkastaja on tarkastanut Cimosin tilinpäätökset ja antanut huomautuksia sisältämättömän tilintarkastuskertomuksen eikä ole lausunut mitään väitetystä petoksesta ja rahanpesusta. Slovenian Cimosille myöntämästä 35 miljoonasta eurosta, joka on osa rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että heinäkuussa 2013 se hyväksyi Cimosille myönnettävän 35 miljoonan euron pelastamistukitakauksen (40). Takauksessa, joka on määrä muuntaa osakkeiksi osana rakenneuudistustukea, ei ole kyse rahavarojen siirrosta Cimosille, joten sitä ei voida rahoittaa rahanpesulla. Lopuksi Olga Filakovicin yhtiön ja hänen asiakkaidensa väitetyistä Cimosiin kohdistuvista vaateista komissio toteaa, että käytettävissä olevien tietojen pohjalta komissio ei ole löytänyt todisteita tällaisista vaateista. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että väitteet ovat perusteettomia eivätkä vaikuta rakenneuudistustuen arviointiin.

               (161)

               Edellä sanotun huomioon ottaen komissio katsoo, että ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten varassa.

         8.7   KOHTUUTTOMIEN KILPAILUA VÄÄRISTÄVIEN VAIKUTUSTEN VÄLTTÄMINEN (VASTASUORITTEET)

               (162)

               Suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiin liittyvät tuen haitalliset vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä. Tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että yrityksen markkinoilla oloa rajoitetaan rakenneuudistuskauden lopussa. Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon sen markkinoilla. Tappiollisten toimintojen lopettamista ei voida pitää hyväksyttävänä vastasuoritteena. Vastasuoritteet on määritettävä tapauskohtaisesti, ja niissä on otettava huomioon tavoite eli yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Suuntaviivojen 7 kohdan mukaan komissio edellyttää vastasuoritteita, jotka minimoivat kilpailijoihin kohdistuvan vaikutuksen.

               (163)

               Suuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteilla ei saisi vaarantaa yhtiön kykyä palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon päättymisen jälkeen.

               (164)

               Cimos on ehdottanut kahta vastasuoritetta, joissa se

                           —

                           luopuu maatalous-, kone- ja energiaosastoistaan; ja

                           —

                           luopuu kolmesta autoteollisuuslohkon tuotantolaitoksestaan, jotka sijaitsevat paikkakunnilla […].

               (165)

               Ensimmäisestä vastasuoritteesta on todettava, että Cimos on jo myynyt mainitut kolme osastoaan. Niiden osuus yrityksen liikevaihdosta oli yhteensä noin 20 prosenttia, ja ne olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta.

               (166)

               Komissio toteaa, että ainoastaan korvaavat toimenpiteet, jotka vaikuttavat avustuksen saajan läsnäoloon sen päämarkkinoilla, voidaan katsoa riittäviksi (41). Näin ollen periaatteessa näiden osastojen myyntiä ei voida hyväksyä vastasuoritteeksi sellaisenaan. Kuitenkin luopumalla muuhun kuin ydinliiketoiminta-alaan kuuluvista osastoistaan Cimos on menettänyt markkinaosuuttaan sen toissijaisilla liiketoimintalohkoilla, minkä lisäksi luopuminen on heikentänyt merkittävästi sen kilpailuasemaa ja viime kädessä sen markkinaläsnäoloa ydinliiketoiminta-alalla eli autoteollisuudessa. Tämä johtuu siitä, että voittoja, jotka Cimos olisi saanut luovutetuista, ennen rakenneuudistusta voitollisista osastoistaan (voitto oli noin 90 miljoonaa euroa vuosina 2011–2013), olisi muutoin voitu käyttää laajentumisen rahoittamiseen ydinliiketoiminta-alalla.

               (167)

               Toisessa vastasuoritteessa kaikki tuotantolaitokset toimivat Cimosin päämarkkinoilla ja olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Mitattuna tuotantolaitosten lukumäärällä laitoksista luopuminen vähentää tuotantokapasiteettia 15 prosenttia. Laitokset tuottivat noin 4 prosenttia koko liikevaihdosta ja 4,5 prosenttia autoteollisuuslohkon liikevaihdosta. Luopumalla näistä laitoksista Cimos luovuttaa markkinaosuuttaan kilpailijoilleen, menettää asiakkaitaan ja kaventaa tuotevalikoimaansa.

               (168)

               Johdanto-osan 164 kappaleessa mainittujen toimintojen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoiminta-ala on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydintoimiala ja ainoa toiminto ja näin ollen välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Autoteollisuusosasto on jo pienentynyt sitä kautta, että tuotantolaitoksista on luovuttu vastasuoritteina tai rakenneuudistustoimenpiteinä. Näin ollen uudet luovutukset voisivat vaarantaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.

               (169)

               Vastasuoritteet yhdistettynä rakenneuudistussuunnitelman osana toteutettavaan omaisuuserien myyntiin vähentävät huomattavasti Cimosin tuotantokapasiteettia ja estävät sitä saamasta perusteetonta kilpailuetua rakenneuudistustuesta.

               (170)

               Sitä paitsi suuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen myöntämisedellytykset ovat joustavampia, kun on kyse välttämättömien vastasuoritteiden toteuttamisesta tukialueilla. Komissio toteaa, että Cimosin kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tukialueella.

               (171)

               Näin ollen ehdotetut vastasuoritteet ovat todellinen hyvitys tuen myöntämisen aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä ja riittävät varmistamaan, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat tuen vaikutukset ovat mahdollisimman vähäisiä.

               (172)

               Näin ollen edellä mainittuja vastasuoritteita pidetään suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaisina.

         8.8   TUEN RAJOITTAMINEN VÄHIMMÄISMÄÄRÄÄN, OMARAHOITUSOSUUS

               (173)

               Suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaan tuki on rajoitettava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, kuten myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällaisen omarahoitusosuuden on oltava todellinen, ja siitä on suljettava pois kaikki tulevat voitot, kuten kassavirta. Omarahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta siihen, että yhtiön elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa. Siihen ei saa sisältyä uutta valtiontukea. Suurten yritysten, kuten Cimosin, omarahoitusosuuden on oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista.

               (174)

               Slovenian mukaan Cimosin ehdottama omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. Rahoituksen lähteet on lueteltu taulukossa 7.

                  Taulukko 7

                  Omarahoitusosuuden lähteet

                           Lähde

                           Miljoonaa euroa

                           Uusi lainajärjestely

                           39

                           Cimosin rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit

                           8,5

                           Asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit

                           9,8

                           Energiaosaston myynnistä saatu kauppahinta (Litostroj Power)

                           18,0

                           Velan muuttaminen osakkeiksi ja kerryttämättä jätetyt pankkilainojen korot (ilman SID Bankaa)

                           120,2

                           Kerryttämättä jätetyt lainojen korot

                           5,3

                           Tavarantoimittajien saatavien leikkaus

                           21,8

                           Leasingvelkojan saatavan leikkaus

                           6

                           Pankkilainojen leikkaus

                           8,3

                           SID Bankan saatavan muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus

                           28,5

                           Valtion takaussaatavan muuntaminen osakkeiksi

                           23,4

                           Kerryttämättä jätetyt pelastamistuen korot

                           1,2

                           Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien kanssa tehdyssä sopimuksessa

                           39,0

                           Omarahoitusosuus yhteensä

                           329,0

                              Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

               (175)

               Uusi lainajärjestely on vahvistettu rahoitussopimuksella, jonka mukaisesti uutta lainaa myöntävät pankit ja uutta lainaa myöntävät yksityiset asiakkaat sitoutuivat antamaan Cimosille yhteensä 38,4 miljoonan euron (19,2 miljoonaa euroa kumpikin) lainan johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että noin 39 miljoonan euron erotus ilmoitetun omarahoitusosuuden ja lähteissä mainitun omarahoitusosuuden välillä liittyy asiakkaaseen nimeltä Eaton. Tämä on maksanut varoja tammikuun 2015 alussa ja aikoo neuvotella pankkien kanssa lisärahoituksesta (sopimuksessa määrätään, että asiakkaat ja pankit osallistuvat rahoitukseen yhtäläisesti). Komissiolla ei ole todisteita siitä, että Eaton olisi todellakin maksanut varoja ja että pankit olisivat tarjonneet vastaavan rahoituksen. Lisäksi, kuten 8.1 jaksossa on todettu, SID Bankan osallistuminen uuteen lainajärjestelyyn 6,7 miljoonalla eurolla on valtiontukea, joten sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä. Komissio katsoo uudesta lainajärjestelystä 31,7 miljoonaa euroa omarahoitusosuuden hyväksyttäväksi lähteeksi.

               (176)

               Tammikuun ja syyskuun 2014 välisenä aikana Cimos käytti 17,6 miljoonaa euroa omia varojaan käyttöomaisuusinvestointeihin. Näin ollen yhteensä 8,5 miljoonaa euroa voidaan Cimosin ehdotuksen mukaisesti hyväksyä omarahoitusosuudeksi.

               (177)

               Cimos on solminut asiakkaidensa kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joiden perusteella ne antavat Cimosille lainan käyttöomaisuusinvestointien rahoittamiseksi. Koska yksikään kyseisistä asiakkaista ei ole valtion omistuksessa, tämä rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä.

               (178)

               Cimos myi 12. toukokuuta 2014 tytäryhtiönsä Litostroj Powerin yksityiselle yritykselle Tšekistä 21,4 miljoonalla eurolla. Cimos on ehdottanut, että 18 miljoonaa euroa tästä lähteestä katsotaan omarahoitusosuudeksi. Rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä.

               (179)

               Omarahoitusosuutta, joka kertyy pankkilainojen muuntamisesta osakkeiksi, on siltä osin kuin sen ei ole katsottu olevan valtiontukea pidettävä 121 miljoonan euron (42) suuruisena taloudellisena etuna Cimosille, mikä perustuu siihen, että yrityksen ei tarvitse maksaa näitä lainoja takaisin. Lainojen takaisinmaksun sijaan Cimos muuntaa lainat omaksi pääomaksi, jolloin niihin ei tule liittymään mitään ulos meneviä rahavirtoja. Muuntamisen vapauttamalla likviditeetillä Cimos voi rahoittaa rakenneuudistuskustannuksia. Hyväksyessään saataviensa muuntamisen osakkeiksi pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat ottaneet sijoitustappioriskin, joka realisoituu, mikäli Cimosin osakkeet menettävät arvoaan muuntamisen jälkeen. Tämä on osoitus velkojien luottamuksesta elinkelpoisuuden palauttamiseen.

               (180)

               Pakollisen velkajärjestelyn ehtojen mukaan edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainituille pankkilainoille ei kerry korkoa aikavälillä, joka alkaa 3. kesäkuuta 2014 eli pakollisen velkajärjestelymenettelyn aloittamisajankohtana ja päättyy tuomioistuimen antaessa päätöksensä pakollisen velkajärjestelyn vahvistamisesta. Tämä on 5,3 miljoonan euron lisäetuus Cimosille.

               (181)

               Tavarantoimittajien saatavien leikkaus on vahvistettu sopimuksella, joten se on todellinen (ks. johdanto-osan 42 kappale). Sama pätee leasingvelkojan saataviin (ks. johdanto-osan 43 kappale). Leikkauksilla vapautetaan likviditeettiä rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen sen sijaan, että varat olisivat menneet ko. osto- ja leasingvelkojen takaisinmaksuun.

               (182)

               Pankkivelan leikkaus 8,3 miljoonaa euroa on sellaisten pankkivelkojien ennakoitu osuus, jotka eivät ole hyväksyneet pakollisen velkajärjestelyn ehtoja mutta jotka tulevat hyväksymistä koskevassa äänestyksessä jäämään vähemmistöön. Koska sopimusta ei ole, komissio ei pidä näiden pankkien osuutta todellisena, eikä osuutta voida myöskään pitää osoituksena siitä, että ko. pankit uskoisivat Cimosin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

               (183)

               Kuten 8.1 jaksossa todetaan, SID Bankan saatavien muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus on valtiontukea. Tästä syystä sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä.

               (184)

               Samoin takausohjelmista johtuvien valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi ja pelastamistukitakauksesta johtuvien saatavien korkojen kerryttämättä jättäminen 3. kesäkuuta 2014 jälkeen on katsottu valtiontueksi. Siksi niitä ei voida pitää omarahoitusosuutena.

               (185)

               Vihdoin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimosin osuus tavarantoimittajasopimuksen rahoittamiseen eli uudelleenjärjestellyn velan takaisinmaksuun rahoitetaan ”tulevista voitoista”. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että velan määrä on 34,2 miljoonaa euroa, sillä loput 4,8 miljoonaa euroa on jo maksettu takaisin tavarantoimittajille. Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan omarahoitusosuuteen ei voi sisällyttää tulevia voittoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että tästä lähteestä vain 4,8 miljoonaa euroa on hyväksyttävää omarahoitusosuutta.

               (186)

               Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, että omarahoitusosuus, jonka määrä on 226,1 miljoonaa euroa, täyttää suuntaviivojen edellytykset. Määrä on 64,5 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista ja ylittää 50 prosentin rajan, jota suurilta yrityksiltä edellytetään.

      Päätelmä rakenneuudistustuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

               (187)

               Komissio katsoo, että ilmoitettu rakenneuudistustuki täyttää suuntaviivojen soveltuvuutta koskevat edellytykset.

         9.   PÄÄTELMÄT

               (188)

               Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 ja osa toimenpiteistä 3 ja 4 (siltä osin kuin ne ovat SID Bankan myöntämiä) ovat on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti luettuna yhdessä suuntaviivojen kanssa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Valtiontuki, jonka suuruus on 96,9 miljoonaa euroa ja jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
   Näin ollen annetaan lupa 96,9 miljoonaan euron tuen myöntämiselle 2 artiklassa esitetyin edellytyksin.
   2 artikla
   Slovenian on annettava säännöllisesti kertomuksia 3. lokakuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä. Seuraavat kertomukset on toimitettava komissiolle vähintään kerran vuodessa vuoden 2017 loppuun asti.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2015.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ’yhteisö’ on korvattu ’unionilla’ ja ’yhteismarkkinat’’sisämarkkinoilla’. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

      (2)  (EUVL C 156, 23.5.2014, s. 63).

      (3)  Ks. alaviite 2.

      (4)  Koska pelastamistuen sai Cimos Group ja koska rakenneuudistustukea on arvioitava samalla yritystasolla, Slovenia selvensi, että se pitää Cimos Groupia rakenneuudistustuen saajana. Vastedes kaikki viittaukset Cimosiin tai yritykseen on ymmärrettävä viittauksiksi Cimos Groupiin.

      (5)  Komission 2 päivänä heinäkuuta 2013 antama päätös asiassa SA.36548 (2013/N) – Rescue aid for Cimos (EUVL C 287, 3.10.2013, s. 1).

      (6)  Ks. alaviite 2.

      (7)  Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

      (8)  Työntekijöiden määrä 31. toukokuuta 2014, mukaan lukien tilapäiset työntekijät.

      (9)  Pakollisen velkajärjestelyn velkojat ovat Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (jäljempänä ’DUTB’), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d. (jäljempänä ’SID Banka’).

      (10)  Kun tämän päätöksen jäljempänä olevissa kohdissa viitataan rakenneuudistussuunnitelmaan, tarkoitetaan päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa, ellei toisin mainita.

      (11)  Valtio myönsi takaukset tukiohjelmista ”Jamstvena shema” ja ”Nedelničarska posojila”. Jamstvena shema on hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2009 valtiontuesta annetulla komission päätöksellä NN 34/2009 (ex N 321/2009) (Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset) ja 16 päivänä huhtikuuta 2010 valtiontuesta annetulla komission päätöksellä N 105/2010 (muutos päätökseen NN 34/2009 – Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset). Nedelničarska posojila oli olemassa ennen Slovenian liittymistä Euroopan unioniin.

      (12)  Sisältää alaskirjaukset saatavista, joiden velkojat eivät ole tukeneet pakollista velkajärjestelyä.

      (13)  Uutta lainaa myöntävät pankit ovat Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., DUTB, Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID Banka ja Nova kreditna banka Maribor d.d.

      (14)  Uutta lainaa myöntävät yksityiset asiakkaat ovat Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr ja PSA.

      (15)  Toimenpiteeseen sisältyy yli 1 000 yksittäistä sopimusta eri toimittajien kanssa, ja siihen sisältyy velkapääoman leikkauksia, kertamaksuja, takaisinmaksujen lykkäämisiä ja ostovelkojen uudelleenjärjestelyjä.

      (16)  Hypo Leasing d.o.o. (toimii nykyisin nimellä Heta Asset Resolution d.o.o.).

      (17)  Pankit, joiden kotipaikka on Slovenian ulkopuolella, eli Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS ja Nova banka.

      (18)  Ks. alaviite 11.

      (19)  Hakasulkeilla merkityt kohdat ovat liikesalaisuuksia.

      (20)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

      (21)  Ks. alaviite 2.

      (22)  Takaus annettiin tilanteessa mukana olleiden pankkien vaatimuksesta, minkä seurauksena valtiolle syntyi saatava yritykseltä.

      (23)  Asia C-39/94, SFEI ym., Kok. 1996, s. I-3547, 60 ja 61 kohta.

      (24)  Kertomuksen mukaan tavallisista saatavista olisi konkurssissa saatu perittyä takaisin 3,88 prosenttia ja pakollisessa velkajärjestelyssä 23,94 prosenttia.

      (25)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), Kok. 2002, s. I-4397.

      (26)  Ks. komission 9 päivänä heinäkuuta 2014 antama päätös (EU) 2015/494 valtiontukitoimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on myöntänyt Adria Airways d.d:lle (EUVL L 78, 24.3.2015, s. 18).

      (27)  Ks. komission 12 päivänä kesäkuuta 2009 tekemä päätös valtiontuesta NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset.

      (28)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

      (29)  Asia T-1/12, Ranska v. komissio (Sea France), Kok. 2015, s. II-0000, 34 kohta viittauksineen.

      (30)  Komission 3 päivänä syyskuuta 2013 antama päätös 2014/341/EU – Valtiontuki SA.32544 (09/C) – Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki (EUVL L 176, 14.6.2014, s. 1).

      (31)  SID Bankan osuus on 6,7 miljoonaa euroa.

      (32)  Diskonttauskorko määriteltiin vaikeuksissa olevaan yritykseen sovellettavan Slovenian viitekoron mukaan. Viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaan viitekorkoa käytetään myös diskonttokorkona laskettaessa nykyarvoja.

      (33)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (34)  Koska rakenneuudistustuki on ilmoitettu 21. marraskuuta 2013, sitä olisi arvioitava vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti (ks. alaviite 19). Vuoden 2014 suuntaviivojen (Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1)) 136 kohdan mukaan ”Komission ennen 1. elokuuta 2014 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.”

      (35)  Pääoman menetys viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana on suurempi kuin koko pääoman menetys, sillä Cimosilla oli aiemmilta tilikausilta kertynyttä voittoa.

      (36)  Komission päätös asiassa C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (EUVL L 238, 5.9.2008, s. 27).

      (37)  Yhdistetyt asiat T-102/07, Freistaat Sachsen v. komissio, ja T-120/07, MB Immobilien ja MB System v. komissio, Kok. 2010, s. II-585, 95–106 kohta.

      (38)  Vuosina 2009–2010 Cimosille myönnettiin valtiontakauksia alaviitteessä 11 kuvatuista tukiohjelmista. Tuolloin Cimos ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, joten takaukset eivät olleet pelastamis- tai rakenneuudistustukea eivätkä ne niin ollen riko tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

      (39)  Ks. esimerkiksi komission 9 päivänä heinäkuuta 2014 antama päätös (EU) 2015/494 toimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on toteuttanut yrityksen Adria Airways d.d. hyväksi (EUVL L 78, 24.3.2015, s. 18) ja komission 19 päivänä syyskuuta 2012 antama päätös 2013/151/EU valtiontuesta SA.30908 (11/C, ex N 176/10), jonka Tšekki on myöntänyt České aerolinie, a.s. -yritykselle (ČSA – České aerolinie – Rakenneuudistussuunnitelma) (EUVL L 92, 3.4.2013, s. 16).

      (40)  Ks. alaviite 5.

      (41)  Yhdistetyt asiat T-115/09 ja T-116/09, Electrolux AB ja Whirlpool Europe BV v. komissio (FagorBrandt), Kok. 2012, s. II-000.

      (42)  Josta Cimos on ilmoittanut 120,2 miljoonaa euroa omarahoitusosuutena.