title: Komission päätös (EU) 2017/1436, annettu 1 päivänä joulukuuta 2015, valtiontuesta SA.38762 (2015/C), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää Lynemouthin voimalan muuttamiseksi biomassaa hyödyntäväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8441) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
                  8.8.2017

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 205/70

            KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1436,
      annettu 1 päivänä joulukuuta 2015,
      valtiontuesta SA.38762 (2015/C), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää Lynemouthin voimalan muuttamiseksi biomassaa hyödyntäväksi

            (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8441)

      (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
      on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
      sekä katsoo seuraavaa:
      1.   MENETTELY

                  (1)

                  Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 17 päivänä joulukuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuesta hankkeelle, jossa Lynemouthin voimala muunnetaan biomassaa hyödyntäväksi. Se toimitti lisätietoja 5 päivänä helmikuuta 2015.

                  (2)

                  Komissio ilmoitti 19 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

                  (3)

                  Yhdistynyt kuningaskunta esitti huomautuksensa 23 päivänä maaliskuuta 2015.

                  (4)

                  Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 10 päivänä huhtikuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä (ks. alaviite 1). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

                  (5)

                  Komissio on saanut huomautuksia 30 asianomaiselta. Se toimitti ne 20 päivänä toukokuuta 2015 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus reagoida asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi näihin huomautuksiin 12 päivänä kesäkuuta 2015.

                  (6)

                  Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä heinäkuuta 2015, ja Yhdistynyt kuningaskunta toimitti ne 29 päivänä heinäkuuta 2015. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 7 päivänä lokakuuta 2015.

            2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

      2.1   Lynemouthin voimalan muuntaminen biomassaa hyödyntäväksi ja tuensaaja

                  (7)

                  Yhdistynyt kuningaskunta valitsi kahdeksan uusiutuvia energialähteitä koskevaa hanketta uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan lopullisen investointipäätöksen (Final Investment Decision Enabling for Renewables), jäljempänä ’FIDeR-päätös’, puitteissa (2). Näille valituille hankkeille myönnetään tukea investointisopimusten perusteella. Ilmoitettu hanke on yksi FIDeR-päätöksen perusteella valitusta kahdeksasta hankkeesta.

                  (8)

                  Ilmoitettu tukitoimenpide koskee tukea Lynemouthin kivihiilivoimalan muuntamiseksi kokonaan biomassalla toimivaksi. Voimala sijaitsee Northumberlandissa Englannin koillisrannikolla. Voimalan omistaa ja sen toimintaa harjoittaa Lynemouth Power Limited, joka on RWE Supply & Trading GmbH:n kokonaan omistama tytäryhtiö.

                  (9)

                  Lynemouth on 420 MW:n hiilivoimala, joka aloitti kaupallisen toiminnan vuonna 1972. Esillä olevan ehdotuksen mukaisesti voimala muutetaan jälkiasennuksin toimimaan yksinomaan biomassalla. Palamisprosessin erityispiirteiden vuoksi voimala pystyy käyttämään polttoaineena yksinomaan teollisia puupellettejä. Voimala tarjoaa sähköä Englannin koillisosassa toimivalle Northern Power Grid -verkolle. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että hanke tuottaa 0,7 prosenttia maan tulevasta sähkön loppukulutuksesta.

                  (10)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan arvioiden mukaan hanke säästää noin 17,7 miljoonaa tonnia hiilidioksidia 12 toimintavuotensa aikana ja tuottaa noin 2,3 terawattituntia (TWh) sähköä vuodessa. Laitos toimii peruskuormalla, jolloin tuotetaan ajoitettavaa vähähiilistä sähköä.

                  (11)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan laitos on suunniteltu toimimaan 420 MW:n sähköisellä nimellisteholla ja 77 prosentin keskimääräisellä käyttöasteella (3). Laitoksessa käytetään noin 1,44–1,56 miljoonaa kuivatonnia puupellettejä vuodessa, ja niitä saadaan pääasiassa Yhdysvaltojen kaakkoisosasta ([60–80 prosenttia] polttoaineen tarvittavasta kokonaismäärästä). Noin [5–20 prosenttia] polttoaineesta on peräisin Euroopasta ja loput Kanadasta. Muunnetusta laitoksesta ei suunnitella jätteenpolttoasetusten mukaista, ja näin ollen se ei voi polttaa jätepuuta.

                  (12)

                  Taulukossa esitetään Lynemouthin laitoksen oletetut käyttöparametrit. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan käyttöaste ilmaisee sen, minkä ajan voimala on teknisesti käytettävissä sähköntuotantoon (mistä vähennetään esimerkiksi huolto- tai korjaustöihin tarvittava aika) ja minkä ajan voimala on tosiasiallisesti suunniteltu tuottamaan sähköä (mistä vähennetään esimerkiksi aika, jona jakeluverkko-operaattori rajoittaa laitoksen toimintaa verkon ruuhkautumisen vuoksi; tätä kutsutaan joskus bruttokäyttöasteeksi). Taulukossa esitetty nettokäyttöaste saadaan kertomalla keskenään keskimääräinen tekninen saatavuus (80,77 prosenttia) ja bruttokäyttöaste (95,51 prosenttia).

                     Lynemouthin käyttöparametrit

                              Polttoainekustannukset (GBP/GJ)

                              Lämpöhyötysuhde (%)

                              Keskimääräinen nettokäyttöaste (%)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2   Kansallinen oikeusperusta, rahoitus ja talousarvio

                  (13)

                  Kansallinen oikeusperusta on vuoden 2013 energialaki.

                  (14)

                  Hankkeen kokonaistalousarvioksi on arvioitu 0,8 miljardia Englannin puntaa. Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, ettei tukea makseta tuensaajalle ennen käyttöönottopäivää.

                  (15)

                  Tukea saadaan valtion omistamalta sopimusosapuolelta, ja sitä rahoitetaan lakisääteisestä maksusta, joka asetetaan kaikille luvan saaneille toimittajille niiden markkinaosuuden perusteella; tämä määritetään mitatulla sähkön kulutuksella. Toimittajien on täytettävä sitoumuksensa omista varoistaan, mutta ne voivat vapaasti siirtää kustannukset kuluttajille osana yleisiä hinnoittelustrategioitaan.

            2.3   Tukimuoto, tuen kesto ja tuotantokustannukset

                  (16)

                  Hankkeen tuki myönnetään muuttuvana palkkiona (niin sanottu hinnanerosopimus), jonka määrä lasketaan ennalta määritellyn hinnan (toteutushinta) ja sähkön todetun markkinahinnan (viitehinta) erotuksena. Viitehinta on hinta, joka perustuu tukkumarkkinoiden sähkönhintoihin tietyn jakson aikana. Tuensaaja saa tuottoja myydessään sähköä markkinoille, mutta kun sähkön keskimääräinen tukkuhinta on alempi kuin toteutushinta, tuensaaja saa erotusta vastaavan lisämaksun Yhdistyneen kuningaskunnan omistamalta sopimusosapuolelta (Low Carbon Contracts Company Ltd – ”CfD-sopimusosapuoli”). Tuensaajalla on kuitenkin riski siitä, ettei viitehintaa saavuteta, ja määrään liittyvä riski siitä, ettei ennakoituja myyntimääriä saavuteta (4).

                  (17)

                  Biomassahankkeen tuki määräytyy näin ollen hallinnollisesti asetetun toteutushinnan perusteella. Toteutushinnat asetettiin sellaisille tasoille, että FIDeR-päätöksen mukainen tuki vastaa suurin piirtein tukea, jota myönnetään nykyisen uusiutuvan energian käyttöä koskevaan velvoitteeseen liittyvän järjestelmän (5) perusteella. Tämän tarkoituksena on helpottaa siirtymistä tukijärjestelmien välillä.

                  (18)

                  Biomassan käsittelylaitosten toteutushinnan (jota sovelletaan Lynemouthin voimalaan) laskemiseksi Yhdistynyt kuningaskunta otti erityisesti huomioon sähkön suhteutetut kustannukset, jotka vaihtelevat 105 Englannin punnasta/MWh 115 Englannin puntaan/MWh. Yhdistynyt kuningaskunta selvitti, että biomassaa koskevissa muuntamishankkeissa toteutushinta lasketaan ottamalla huomioon tuottovaatimukset (6), jotka ovat 8,8–12,7 prosenttia.

                  (19)

                  Tähän hankkeeseen sovellettava toteutushinta on 105 Englannin puntaa/MWh (vuoden 2012 hintoina – indeksoitu vuosittain kuluttajahintaindeksillä). Sama määrä megawattituntia kohti on korkein toteutushinta, joka tarjotaan biomassan käsittelylaitoksille hinnanerosopimusjärjestelmässä. Suhteutettuihin kustannuksiin sisältyvät uusien voimaloiden rahoituskustannukset, jotka perustuvat 10 prosentin diskonttokorkoon kaiken tekniikan osalta. Yhdistynyt kuningaskunta esitti yksityiskohtaisesti, kuinka nämä kustannukset laskettiin, mitä tietolähteitä käytettiin ja mitä tuottovaatimuksia tarkasteltiin (7).

                  (20)

                  Toteutushintojen laskemiseen käytetyt keskeiset olettamukset, joihin kuuluvat suhteutetut kustannukset, fossiilisten polttoaineiden hinnat, todelliset veroasteet ja maksimaalisen tuotantokapasiteetin rakentamiseen liittyvät oletukset, on lueteltu Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon suhteutettuja kustannuksia koskevassa raportissa (8) ja energia- ja ilmastonmuutosministeriön raporteissa (9). Tätä varten sähkön reaalitukkuhinnan oletetaan olevan noin 55 Englannin puntaa/MWh, ja sen oletetaan saavuttavan tason 65 Englannin puntaa/MWh vuonna 2020.

                  (21)

                  Tämän toteutushinnan perusteella hankkeen reaalisen sisäisen tuottoprosentin (IRR) arvioidaan olevan 9,7 prosenttia ennen veroja. Ehdotettu investointisopimus päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2027 aloitusajankohdasta riippumatta.

            2.4   Kumulaatio

                  (22)

                  Yhdistynyt kuningaskunta selvensi, ettei hankkeisiin, joihin on myönnetty investointisopimuksia, voida antaa hinnanerosopimusta samanlaiseen sähköntuotantoon uuden tukijärjestelmän puitteissa. Mikään hanke, johon saadaan investointisopimusten mukaisia maksuja, ei voi saada uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevia todistuksia (Renewable Obligation Certificates) samanlaiseen sähköntuotantoon. Lopuksi investointisopimuksesta tuettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva tuotanto ei voi osallistua kapasiteettimarkkinoille tai saada investointitukea investointisopimuksen voimassaoloaikana.

                  (23)

                  Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti johdanto-osan 22 kappaleessa kuvattujen periaatteiden perusteella, ettei tuottaja tai mikään se välittömistä tai välillisistä osakkaista ole saanut tai hakenut mitään tukea Yhdistyneeltä kuningaskunnalta tai miltään muulta jäsenvaltiolta.

            2.5   Biomassan käyttö ja saatavuus

                  (24)

                  Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa selvitettiin, Lynemouthin hankkeessa voidaan polttaa ainoastaan puupellettejä. Lynemouthin voimalassa käytettyjen puupellettien on täytettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kestävyyskriteerit, joiden perusteella on saatava aikaan vähintään 60 prosentin kasvihuonekaasusäästöt verrattuna EU:n keskimääräiseen fossiilisen verkon päästötasoon (eli verrattuna hiilen ja kaasun EU:n keskimääräiseen päästötasoon, joka mitataan uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä vahvistetun menetelmän mukaisesti). Näitä tavoitteita tarkistetaan edelleen ylöspäin vähintään 72 prosentin kasvihuonekaasusäästöiksi huhtikuusta 2020 alkaen ja sen jälkeen vähintään 75 prosentin säästöiksi huhtikuusta 2025 alkaen. Yhdistyneen kuningaskunnan kestävyyskriteereihin sisältyy myös määräyksiä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja kestämättömien käytäntöjen välttämiseksi (10).

                  (25)

                  Vuonna 2011 puuhakkeen maailmanlaajuisen kaupan arvioitiin olleen 22 miljoonaa tonnia. Kysyntä on EU:ssa tarjontaa suurempi, minkä vuoksi puupellettejä tuodaan unioniin. EU:n puupellettien nettotuonti samana vuonna arvioitiin 3,2 miljoonaksi tonniksi, ja se kasvoi noin 4 miljoonaan tonniin vuonna 2012.

                  (26)

                  Puupellettien maailmanlaajuiseksi kulutukseksi vuonna 2012 arvioidaan 22,4–24,5 miljoonaa tonnia (11), joista noin 15,1 miljoonaa tonnia kulutettiin unionissa. Voimalaitoksissa eniten puupellettejä käyttävät jäsenvaltiot ovat Yhdistynyt kuningaskunta (1,3 miljoonaa tonnia vuonna 2013) (12), Belgia (1,3 miljoonaa tonnia), Alankomaat (1,2 miljoonaa tonnia), Tanska (1 miljoona tonnia) ja Ruotsi (1 miljoona tonnia).

            2.6   Avoimuus

                  (27)

                  Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti raportoinnin ja avoimuuden osalta, että kaikki FIDeR-menettelyn kautta tehdyt investointisopimukset on julkaistu verkossa siinä muodossa, jossa ne allekirjoitettiin (13).

            2.7   Päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely

                  (28)

                  Komissio päätti 19 päivänä helmikuuta 2015 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille erityisesti tuen oikeasuhteisuuden ja markkinoiden vääristymisen riskin vuoksi.

                  (29)

                  Komissio totesi erityisesti, ettei ylikorvaamisen riskiä voitu sulkea pois. Komissio pani merkille, että rahoituslaskelmissa alun perin käytetyt oletukset vaikuttavat merkittävästi sisäiseen tuottoprosenttiin ja että Yhdistyneen kuningaskunnan alun perin arvioimien käyttöparametrien arvot eivät olleet täysin yhdenmukaisia käytettävissä olevien markkinatietojen kanssa.

                  (30)

                  Komissio teki herkkyyslaskelman, jossa arvioitiin laitoksen keskimääräisen lämpötehokkuuden, käyttöasteen ja polttoainekustannusten muutosten vaikutusta sisäiseen tuottoprosenttiin. Näiden laskelmien mukaan reaalinen sisäinen tuottoprosentti (verojen jälkeen) olisi noussut 9,7 prosentista 23,1 prosenttiin, jos lämpötehokkuus ja käyttöaste nousisivat 5 prosenttia ja polttoainekustannukset alentuisivat 5 prosenttia. Näiden kolmen parametrin samantapainen 10 prosentin vaihtelu olisi nostanut sisäisen tuottoprosentin 31,7 prosenttiin. Komissio katsoi sen vuoksi, että kustannuslaskennassa käytettyjen oletusten epävarmuustekijät voisivat johtaa mahdolliseen ylikorvaukseen.

                  (31)

                  Komissio oli lisäksi huolissaan siitä, että Lynemouthin toimintaan pelkällä biomassalla tarvittavan raaka-aineen määrä on merkittävä Euroopan unionin ja maailmanlaajuisiin markkinoihin verrattuna. Vuoden 2012 tietojen perusteella Lynemouthin voimalaitoksen osuus olisi tuonnin kasvaessa noin 7,4 prosenttia puupellettien kulutuksesta maailmassa, 11,2 prosenttia kulutuksesta Euroopassa ja 88,2 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan kulutuksesta.

                  (32)

                  Komissio epäili, voisivatko puupellettien markkinat vastata tällaiseen kysynnän kasvuun lyhyessä ajassa ilman merkittäviä markkinahäiriöitä. Komissio totesi lisäksi, että puubiomassaa käytetään raaka-aineena useilla teollisuudenaloilla (kuten sellu- ja paperi- tai kartonginvalmistusteollisuudessa) eikä se voi sulkea pois markkinoiden vääristymiä.

            3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

                  (33)

                  Komissio on saanut 30 huomautusta asianomaisilta sidosryhmiltä. Ammattialajärjestöjen (14) ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin jäsenten huomautuksissa korostettiin hankkeen taloudellista ja sosiaalista merkitystä. Lynemouth Power LTD ja Spencer Group toimittivat hanketta tukevia kirjeitä myös useilta osakkailta.

                  (34)

                  Neljä kansalaisjärjestöä korosti hankkeen ympäristöriskejä (15). Huomautuksissa kyseenalaistettiin erityisesti tuodusta biomassasta tuotetusta sähköstä saadut hiilidioksidisäästöt ja esitettiin huolenaiheita sen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista ilman saastumiseen ja biologiseen monimuotoisuuteen.

                  (35)

                  Kuusi järjestöä esitti perusteluja sen näkemyksen tueksi, että Lynemouthin hanke voi vääristää kilpailua puukuidun raaka-ainemarkkinoilla. Saaduissa huomautuksissa käsiteltiin seuraavia seikkoja: energiantuotantoon tarkoitetun biomassan käytön lisääntymisen vaikutukset maailman puukuitumarkkinoihin (UK Wood Panel Industries Federation, WPF) ja raaka-aineiden eurooppalaiseen hintaan (European Panel Federation, EPF), vaikutukset Yhdysvaltojen kaakkoisosan kuitupuumarkkinoihin (American Forest & Paper Association, Steptoe and Johnson Yhdysvaltojen kaakkoisosasta olevan toimijan puolesta ja Yhdysvaltoihin sijoittautunut kuitupuun käyttäjä) ja vaikutukset Pohjois-Amerikan puujätteen markkinoihin (Mulch & Soil Council).

                  (36)

                  Yhdysvaltoihin sijoittautunut kuitupuun käyttäjä ja Steptoe and Johnson väittivät, että vaikka kyseiset valmistuspaikat sijaitsevat Yhdysvalloissa, puolivalmisteita viedään unioniin. Siksi mahdolliset markkinoiden vääristymät saattavat vaikuttaa toimintaan unionissa. WPF:n ja EPF:n toimittamissa huomautuksissa väitetään, että Lynemouthin voimalan muuntamishanke saattaa vääristää kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan ja Euroopan unionin puukuidun markkinoilla. WPF toimitti väitteensä perusteluksi tietoja, jotka osoittavat sahanpurun, puulastujen ja raakapuun hinnannousun Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla kyselyn perusteella. Tiedot (kuvio) osoittavat, että hinnat ovat nousseet noin 80 prosenttia (tietoihin ei ole korjattu inflaatiovaikutusta). EPF toimitti konsulttiyritys Ecofysin tutkimuksesta (16) saadun graafisen esityksen raakapuun, sahanpurun ja puulastujen hinnoista Euroopassa. Tiedoista käy ilmi, että hinnat ovat nousseet noin 40 prosenttia vuodesta 2009, mutta hintojen nousu rajoittuu joihinkin maihin (Itävalta, Ranska, Italia, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta), ja hinnat pysyivät melko vakaina toisissa maissa (Belgia, Liettua, Slovakia, Espanja).

                  (37)

                  Yhdysvaltoihin sijoittautuneen kuitupuun käyttäjän, American Forest & Paper Associationin, jäljempänä ’AFPA’, ja Steptoe and Johnsonin huomautuksissa väitetään, että koska suurin osa puupelleteistä tuodaan Yhdysvaltojen kaakkoisosasta, ehdotettu toimenpide saattaa vääristää kilpailua Yhdysvaltain markkinoilla.

                  (38)

                  Yhdysvaltoihin sijoittautunut kuitupuun käyttäjä ja AFPA väittivät, että Yhdysvaltojen kaakkoisosan kokonaistuotanto vuonna 2011 oli 230 miljoonaa tuoretonnia (green ton) (mikä vastaa 107:ää kuivatonnia, koska yhtä tonnia kuivaa ainesta varten tarvitaan 2,15 tuoretonnia ainesta (17)). Tästä kokonaismäärästä noin 115 miljoonaa tuoretonnia oli kuitupuuta (joka on peräisin enimmäkseen havupuista). Kuviossa 1 esitetään Yhdysvaltojen kaakkoisosan koko korjatun puuaineksen määrä tuotetyyppiä kohti (18).

                     Kuvio 1

                     Puutuotteiden tuotanto, hakkuut Yhdysvaltojen eteläosissa vuosina 1995–2011 (Abt ja muut, 2014)

                  (39)

                  Raportissa esitettyjen tietojen mukaan pellettituotanto on viime vuosina kasvanut Yhdysvaltojen kaakkoisosassa ja samana ajanjaksona pellettien vienti Yhdysvaltojen kaakkoisosasta on lisääntynyt. Raportin perusteella puupellettien tuotantokapasiteetti Yhdysvaltojen kaakkoisosassa kasvoi kahdesta miljoonasta tuoretonnista vuonna 2010 kuuteen miljoonaan tuoretonniin vuonna 2011. Uusi kapasiteetti kehitettiin lähes kokonaan EU:n jäsenvaltioihin vietävien pellettien tuottamiseksi.

                  (40)

                  Steptoe and Johnsonin toimittamien tietojen mukaan mäntykuitupuun hinta Yhdysvaltojen kaakkoisosassa nousi 25 prosenttia vuosina 2011–2014 ja lehtikuitupuun hinta 60 prosenttia. AFPA:n mukaan mäntykuitupuun kantohinnat Yhdysvaltojen kaakkoisosassa nousivat 11 prosenttia vuonna 2013 ja 10 prosenttia vuonna 2014. Osapuolet väittävät, että hinnannousun aiheutti lisääntynyt puupellettituotanto. Edellä 36 kohdassa mainittu kuitupuun käyttäjä ei anna kustannustietoja vaan esittää samankaltaisia väitteitä tuetun puupelletin käytöstä aiheutuvista raaka-aineen hinnannousun riskeistä.

                  (41)

                  Steptoe and Johnsonin toimittamien tietojen mukaan mäntykuitupuun hinta Yhdysvaltojen kaakkoisosassa nousi 25 prosenttia vuosina 2011–2014 ja lehtikuitupuun hinta 60 prosenttia. Osapuolet väittivät, että hinnannousun aiheutti lisääntynyt puupellettituotanto.

                  (42)

                  Yhdysvaltoihin sijoittautunut kuitupuun käyttäjä ja AFPA esittivät teoreettisen tutkimuksen, jossa analysoitiin pellettituotannon huomattavan kasvun talousvaikutusta Yhdysvaltojen kaakkoisosan puukuitumarkkinoilla (19). Tutkimus mallintaa skenaarioita, joissa biomassan osuus on merkittävä. Tutkimuksen tekijät arvioivat puupellettien tulevaa kysyntää ja ottivat huomioon bioenergian merkittävän osuuden (mukaan lukien kotimaiset ja kansainväliset politiikkasuuntaukset ja ennusteet EU:n kansallisissa uusiutuvia energialähteitä käsittelevissä toimintasuunnitelmissa). Mallin perusteella Yhdysvaltojen kaakkoisosassa tuotetaan vuoteen 2020 mennessä vuosittain jopa 44 miljoonaa tuoretonnia pellettiä ja puulastuja energiankäyttöä varten. Käytetyn mallin perusteella tämän ylimääräisen kysynnän suuri määrä johtaa huomattavaan raaka-aineen hinnannousuun lyhyellä aikavälillä (keskimäärin 70 prosenttia koko markkinoiden osalta). Pitkällä aikavälillä metsätalouden resurssit kuitenkin lisääntyisivät kysynnän tyydyttämiseksi ja hinnat laskisivat.

                  (43)

                  Steptoe and Johnson totesivat, että myyntipuiden istuttaminen Yhdysvaltojen kaakkoisosassa on vähentynyt kolmen vuosikymmenen ajan. Kun tämän ohella pellettituotanto kasvaa, tuloksena voi olla negatiivinen kasvuvauhti alueella. Tämä puolestaan johtaa ympäristön kannalta kestämättömiin käytänteisiin ja biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen.

                  (44)

                  Yhdysvaltoihin sijoittautunut kuitupuun käyttäjä, EPF ja Steptoe and Johnson ilmaisivat huolensa muiden suurten hankkeiden (erityisesti Draxin voimalaitos Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ja yleisesti ottaen unionin biomassapolitiikan yhteisvaikutuksesta.

                  (45)

                  The Mulch & Soil Council esitti huolenaiheita Pohjois-Amerikan puujätemarkkinoiden mahdollisesta vääristymisestä.

                  (46)

                  WPF, Steptoe and Johnson ja Mulch & Soil Council asettivat kyseenalaiseksi hiilidioksidisäästöt, jotka saadaan tuottamalla energiaa Pohjois-Amerikasta tuodulla biomassalla. Steptoe and Johnson esittivät myös epäilyjä tuen oikeasuhteisuudesta ja antoivat lisätietoja pelletinvalmistuksessa käytettävän puun saantilähteistä ja pakkausteollisuuden raaka-ainetarpeista.

                  (47)

                  Kaksitoista (20) yritystä ja alan järjestöä esitti teknisiä perusteluja, joissa korostettiin hankkeen luotettavuutta ja myönteisiä vaikutuksia. Niissä käsitellään muun muassa seuraavia seikkoja: hankkeen sisäinen tuottoaste; biomassan saatavuus ja kestävyys; biomassasta saatavan energian merkitys Yhdistyneen kuningaskunnan uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; laitoksen oletetut käyttöparametrit ja polttoainetoimitusten logistiikka.

                  (48)

                  Erityisesti Yhdysvaltojen pellettiyhdistys (United States Industrial Pellet Association) korosti bioenergiaan liittyvää päästöjen vähentymistä ja Yhdysvalloissa tuotettujen pellettien kestävyyttä. Se antoi myös tietoja raaka-aineiden hinnoista Yhdysvaltojen kaakkoisosassa (ks. kuvio 2).

                  (49)

                  Kanadan puupellettiyhdistys esitti tietoja puupellettien saatavuudesta. Lähetetyissä huomautuksissa mainitaan erityisesti konsulttiyritys Pöyryn tutkimus (21), jonka mukaan Yhdysvaltojen kaakkoisosan, Länsi-Kanadan ja Venäjän toimitusalueilla on yhteensä laskettuna 50 miljoonaa kuivatonnia ylimääräistä biomassan raaka-ainetta.

                     Kuvio 2

                     Kantohinnat Yhdysvaltain kaakkoisosassa

                  (50)

                  Enviva toimitti tietoja puupellettien arvioidusta kysynnästä ja tarjonnasta. Sen mukaan vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä oli kehitteillä pellettihankkeita, jotka valmistuessaan lisäävät maailmanlaajuiseen tuotantokapasiteettiin 18,1 miljoonaa kuivatonnia. Samalla toimitettiin tietoja Yhdysvaltojen puutavarantuotannosta (ks. kuvio 3).

                     Kuvio 3

                     Yhdysvaltoihin rakennettavien talojen määrä ja puutavaran kulutus vuosina 2004–2014

                  (51)

                  European Pellet Council (EPC) antoi tietoja puupellettien hinnoista ja saatavuudesta sekä raaka-aineiden hinnoista unionissa ja Yhdysvalloissa. EPC:n mukaan pellettikysynnän voimakas kasvu vuosina 2012–2014 ei johtanut pelletin hintojen merkittävään nousuun. EPC toimitti tämän väitteen tueksi tietoja puupellettien hinnasta Yhdysvalloissa joulukuusta 2013 huhtikuuhun 2015 ja Euroopan unionissa tammikuusta 2011 maaliskuuhun 2015. Kummassakaan tapauksessa ei voitu havaita, että hinnat olisivat nousseet.

                  (52)

                  Näiden tietojen mukaan pelletin kysynnän voimakas kasvu vuosina 2012–2014 ei nostanut pelletin hintoja merkittävästi.

                  (53)

                  Lopuksi voidaan todeta, että yksi toimija (Société Générale) toimitti tietoja hankkeen kannattavuudesta.

            4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

                  (54)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja Lynemouthin voimalan käyttöparametreista. Muiden biomassavoimaloiden tarkastelun jälkeen Lynemouthin käyttöastetta lisättiin 75,3 prosentista 77 prosenttiin (kuten taulukossa esitettiin, ks. myös alaviite 3). Yhdistynyt kuningaskunta osoitti lisäksi, että hiilipölyn polttolaitosten lämpöhyötysuhde oli noin 36 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan hiilivoimaloiden kohdalla ajanjaksolla 2009–2013. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta esitti polttoainekustannusten erittelyn ja selvitti, että kaikki käyttöparametrit ovat varmoja, koska niitä verrataan muihin laitoksiin ja riippumattomat asiantuntijat tarkastavat ne (22).

                  (55)

                  Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että Lynemouthin hankkeen taloudelliset näkökohdat muuttuivat huomattavasti ilmoituksen esittämisen jälkeen. Hankkeen oli määrä olla toimintavalmis vuoden 2016 kolmannella neljänneksellä, mutta Yhdistynyt kuningaskunta arvioi nyt, että se otetaan käyttöön vuoden 2017 loppuun mennessä. Koska biomassan hyödyntämiseen liittyvä tuki päättyy maaliskuussa 2027 alkamispäivästä riippumatta, hanke menetti suunnilleen yhden vuoden tuen. Hankkeen pääomakustannukset olivat myös lisääntyneet. Lisäksi politiikan muutoksen vuoksi elokuusta 2015 lähtien uusiutuviin energialähteisiin ei sovelleta vapautusta ilmastonmuutosmaksusta (hiilidioksidivero). Punnan heikentyminen Yhdysvaltojen dollariin nähden vähensi edelleen hankkeen kannattavuutta.

                  (56)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tällainen kehitys heikensi huomattavasti hankkeen kannattavuutta. Arvioitu reaalinen sisäinen tuottoprosentti on nyt suunnilleen [3–8 prosenttia] ennen veroja.

                  (57)

                  Vuonna 2014 maailmanlaajuiset pellettimarkkinat kasvoivat 27 miljoonaan kuivatonniin. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti myös tietoja maailmanlaajuisista puupellettimarkkinoista (ks. kuvio 4). Puupellettien kulutus unionissa lähes kaksinkertaistui noin kahdeksasta miljoonasta kuivatonnista vuonna 2009 noin 16 miljoonaan kuivatonniin vuonna 2013 (23).

                     Kuvio 4

                     Puupellettien tuontiin liittyvä kauppa EU:ssa kuivatonneina

                  (58)

                  Kuvio 5 osoittaa, että pellettien tuonti unioniin kasvoi vuoden 2009 1,8 miljoonasta kuivatonnista 3,2 miljoonaan kuivatonniin vuonna 2011. Vuonna 2012 tuonti unioniin oli noin 4 miljoonaa kuivatonnia, ja tuonnin odotetaan kasvavan tulevina vuosina. Vuonna 2014 puupellettejä tuotiin Yhdysvaltojen kaakkoisosasta noin 7,3 miljoonaa kuivatonnia (24).

                     Kuvio 5

                     Puupellettien tuonti EU:hun kuivatonneina

                     Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot

                  (59)

                  Yhdistynyt kuningaskunta selvensi myös, että valtaosa käytettävissä olevasta pellettikapasiteetista ostetaan tällä hetkellä yksittäin neuvoteltujen sopimusten (joiden kesto on yleensä 5–10 vuotta) perusteella. Puupellettien spottimarkkinoiden osuus on hyvin rajoitettu, kun otetaan huomioon puupellettien kokonaistarjonta. Pellettimyllyt voidaan rakentaa 18–30 kuukaudessa, ja niitä voidaan mahdollisesti tukea pitkäaikaisella toimitussopimuksella. Koska uusilla markkinatulokkailla on vain vähän esteitä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että puupellettimarkkinat voivat vastata kysynnän kasvuun, joka johtuu Lynemouthin toimituksiin tarvittavasta puupelletistä.

                  (60)

                  Yhdistynyt kuningaskunta vertasi tämän näkökohdan tukemiseksi pellettien kulutusta unionissa Yhdysvaltojen kaakkoisosan spot-hintaan. Kuten kuviosta 5 käy ilmi, Yhdysvaltojen kaakkoisosasta unioniin suuntautuva tuonti kaksinkertaistui vuosina 2009–2011. Tänä aikana hinnat spot-markkinoilla eivät muuttuneet merkittävästi, vaikka unioniin suuntautuva tuonti lisääntyi, kuten kuviosta 6 käy ilmi.

                     Kuvio 6

                     Puupellettien kulutus ja Yhdysvaltojen kaakkoisosan puupellettien spot-hinnat (FOB-hinta) (2009–2013)

                  (…) (*1)

                  (61)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti myös tietoja ehdotetusta toimitusketjusta. Lynemouth aikoo hankkia noin [60–80 prosenttia] tarvittavista pelleteistä Yhdysvaltojen kaakkoisosasta. Noin [5–20 prosenttia] on peräisin muista jäsenvaltioista ja loput Länsi-Kanadasta. Lynemouthin voimala on nimennyt […] mahdollista toimittajaa, joista […] on sijoittautunut […] eri osavaltioon Yhdysvaltojen kaakkoisosassa ja […] Eurooppaan. Lynemouth ei aio hankkia biomassaa ollenkaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

                  (62)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan raaka-aineiden kohonneet hinnat johtuvat sahausjätteen puutteesta. Yhdistynyt kuningaskunta selvitti, että sahausjätettä muodostuu suuria määriä sahapuun käsittelyssä ja että sitä voidaan käyttää puupelletin tuotannossa sekä muihin käyttötarkoituksiin. Sahausjätteen saatavuus on kuitenkin rajallinen ja sidottu sahapuun tuotantoon. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan Yhdysvaltojen rakennusala ei ole täysin toipunut finanssikriisin jälkeen. Rakennettavien talojen määrän ja sahapuun vähentyminen on vähentänyt sahausjätettä, jota voitaisiin käyttää selluloosan ja puupelletin valmistuksessa. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä sahausjätteen vähäisyys lisää merkittävästi raaka-aineiden hintoja.

                  (63)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät tämän tueksi, ettei raaka-aineiden hintojen kohoaminen paikallisilla markkinoilla korreloi pellettien tuotannon lisääntymisen kanssa. Kuviosta 7 käy ilmi, että hinnat nousivat Yhdysvaltain paikallisilla markkinoilla vuoden 2013 toisen neljänneksen ja vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen välillä. Siitä käy ilmi myös, millä markkinoilla pelletintuotanto on lisääntynyt merkittävästi.

                     Kuvio 7

                     Männyn kantohinnan nousu Yhdysvaltojen paikallisilla markkinoilla vuoden 2013 toisen neljänneksen ja vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen välillä

                  (…) (*1)

                  (64)

                  Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että sopimusmääräysten muutoksen vuoksi Lynemouthin voimalaa voidaan vaatia muuttamaan johdanto-osan 24 kappaleessa mainittuja kestävyyskriteerejä, esimerkiksi jos tulevaisuudessa käyttöön otetaan kiinteää biomassaa koskevat unionin pakolliset kestävyyskriteerit.

            5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

                  (65)

                  Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se on ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa […] siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

                  (66)

                  Kuten 19 päivänä helmikuuta 2015 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, tuensaaja saa tuottamalleen sähkölle toimintatukea muuttuvana palkkiona (ks. johdanto-osan 16–19 kappale) Yhdistyneen kuningaskunnan omistamalta sopimusosapuolelta, Low Carbon Contracts Company Ltd:ltä. Toimenpiteellä suositaan sitä, että valittu tuensaaja tuottaa sähköä uusiutuvista energialähteistä (tässä tapauksessa biomassasta). Jäsenvaltioiden välillä käydään paljon kauppaa sähköllä. Ilmoitettu toimenpide saattaa siksi vääristää kilpailua sähkömarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi voimala kilpailee biomassapolttoaineista raaka-ainemarkkinoilla. Suurin osa voimalan polttoaineena käytettävästä kiinteästä biomassasta tuodaan ulkomailta riittävien paikallisten metsävarojen puutteen vuoksi (ks. johdanto-osan 61 kappale).

                  (67)

                  Komissio katsoo näin ollen, että ilmoitettu toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea (25).

            5.1   Tuen laillisuus

                  (68)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen perusteella komissio toteaa, ettei lopullista investointipäätöstä ole tehty. Maksuja ei suoriteta ennen kuin valtiontuki on hyväksytty. Komissio katsoo siksi, että Yhdistynyt kuningaskunta on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuuttaan.

            5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

                  (69)

                  Komissio panee merkille, että ilmoitetulla toimenpiteellä pyritään lisäämään sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä, toisin sanoen kiinteästä biomassasta. Ilmoitettu toimenpide kuuluu ympäristönsuojelu- ja energia-alan valtiontukea koskevien suuntaviivojen 2014–2020 (EEAG) (26), jäljempänä ’ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivat’, soveltamisalaan. Komissio on siksi arvioinut ilmoitettua toimenpidettä ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien yleisten säännösten perusteella (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.2 kohta) ja uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle myönnettyä toimintatukea koskevien tiettyjen soveltuvuuskriteerien perusteella (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.3.2.1 kohta).

            5.2.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

                  (70)

                  Kuten komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ilmoitetun tukitoimenpiteen tarkoitus on auttaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa saavuttamaan unionin osana Eurooppa 2020 -strategiaa asettamat uusiutuvan energian tavoitteet ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet (27). Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa kuvailtiin, Yhdistyneen kuningaskunnan arvioiden mukaan laitoksen odotetaan tuottavan noin 2,3 TWh uusiutuvaa sähköenergiaa, mikä vähentää hiilidioksidipäästöjä 17,7 miljoonaa tonnia. Tästä syystä Yhdistynyt kuningaskunta nimenomaisesti mainitsi ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen johdanto-osan 30 ja 31 kappaleen ja 33 kappaleen a alakohdan mukaisesti odotetut hiilidioksidipäästöjen vähennykset ja hankkeesta odotettavissa olevan uusiutuvan sähköenergian. Komissio toteaa lopuksi, että ilmoitetun tukitoimenpiteen tavoitteena on yhteisen edun mukainen tavoite SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

                  (71)

                  Ympäristöjärjestöt ja Steptoe and Johnson esittivät huolensa hankkeen ympäristövaikutuksista. Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että tukea myönnetään ainoastaan biomassalle, joka täyttää ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen mukaiset määritelmät (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen johdanto-osan 6 kappale). Komissio muistuttaa, että tuki täyttää johdanto-osan 69 kappaleen mukaiset tavoitteet ja läpäisee siten valtiontuen valvontaa varten tehtävän ympäristötestin. Valtiontuen kannalta merkityksellisen testin läpäisemisen lisäksi voimalan on oltava koko sovellettavan ympäristölainsäädännön mukainen erityisesti ilmansaasteiden vaikutusten osalta. Voimalaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2010/75/EU (28), jossa asetetaan rajat suurten polttolaitosten NOx-, SO2- ja hiukkaspäästöille, ja sen on oltava sen mukainen. Komissio toteaa lisäksi, että Lynemouthin laitoksen käyttämien puupellettien on täytettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kestävyyskriteerit. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan nämä kriteerit, mukaan lukien hiilidioksidisäästöjen vähimmäistaso, lasketaan elinkaariajattelun pohjalta. Yhdistyneen kuningaskunnan kestävyyskriteereihin sisältyy lisäksi määräyksiä muiden kielteisten ympäristövaikutuksien (kuten biologisen monimuotoisuuden häviäminen) välttämiseksi.

            5.2.2   Tarve valtion tukitoimenpiteille sekä tuen kannustava vaikutus ja tarkoituksenmukaisuus

                  (72)

                  Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään myös, että tuki on tarpeellinen, sillä on kannustava vaikutus ja se on tarkoituksenmukainen. Komissio toteaa erityisesti ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 38, 107 ja 115 kohtaan viitaten, ettei markkinoiden toimintapuutteisiin (kuten siihen, ettei fossiilisten polttoaineiden käytön luomia ulkoisvaikutuksia ole sisällytetty energian hintaan) ole puututtu riittävästi nykyisessä poliittisessa kehyksessä eikä hanke olisi taloudellisesti kannattava ilman tarkasteltavana olevaa toimintatukea.

                  (73)

                  Yhdistynyt kuningaskunta esittää ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 49 ja 58 kohtaan viitaten, että sähkön suhteutetut kustannukset ylittävät selvästi sähkön oletetun markkinahinnan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittama taloudellinen analyysi osoittaa, että hankkeen sisäinen tuottoprosentti olisi negatiivinen ilman tarkasteltavana olevaa tukea. Tällaisessa tilanteessa markkinatoimijat eivät haluaisi sijoittaa biomassahankkeeseen. Tuki muuttaa sen vuoksi tuensaajan käyttäytymistä. Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että tuensaajaa vaadittiin tekemään hakemukset ja että ne toimitettiin ennen hankkeen töiden aloittamista (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 51 kohta).

                  (74)

                  Yhdistynyt kuningaskunta esitti ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 40 ja 116 kohtaan viitaten, että tuki oli tarkoituksenmukainen väline. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä selitettiin, sähkön suhteutetut kustannukset ylittävät sähkön oletetun markkinahinnan ja sisäinen tuottoprosentti olisi negatiivinen ilman valtiontukea. Jotta tiettyihin hankkeisiin saadaan riittävästi varoja, Yhdistynyt kuningaskunta myöntää valtiontukea, joka on erityisesti suunnattu määrättyihin hankkeisiin ja vastaamaan hankkeen toteutukseen liittyviin tarpeisiin ilman, että oletettu sisäinen tuottoprosentti ylitetään (esim. johdanto-osan 18 kappaleessa kuvattujen tuottovaatimusten puitteissa). Lynemouthin hanke valittiin monien muiden joukosta, jotta unionin uusiutuvan energian tavoitteet saavutetaan (ks. johdanto-osan 7 kappale) ja sille myönnettiin toimintatukea hinnanerosopimuksella. Komission totesi päätöksessään asiassa SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables), että hinnanerosopimus on tarkoituksenmukainen väline, joka mahdollistaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen.

                  (75)

                  Komissio päättelee tämän johdosta, että ilmoitettuun hankkeeseen myönnettävä tuki on tarpeellinen, sillä on kannustava vaikutus ja että sitä myönnetään tarkoituksenmukaisen välineen kautta.

            5.2.3   Suhteellisuusperiaate

                  (76)

                  Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tuen oikeasuhteisuutta (ks. johdanto-osan 28 kappale). Komissio muistuttaa, että Yhdistynyt kuningaskunta laski tällaisen biomassahankkeen suhteutetut sähköntuotantokustannukset 10 prosentin sisäisen tuottoprosentin perusteella ainakin 105 Englannin punnaksi/MWh (ks. johdanto-osan 19 kappale). Komissio pitää suhteutettuja sähköntuotantokustannuksia tarkoituksenmukaisina, kuten edellisissä päätöksissä vahvistettiin (30). Yhdistynyt kuningaskunta osoitti, ettei tuki energiayksikköä kohden ylitä suhteutettujen sähköntuotantokustannuksien ja sähkön oletetun markkinahinnan välistä eroa, koska toteutushinta (joka vastaa markkinahintaa lisättynä palkkiolla) ei ylitä suhteutettuja sähköntuotantokustannuksia (31). Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että tukea myönnetään siihen saakka, että investoinneista tehdään poistot tavanomaisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

                  (77)

                  Hankkeen reaalinen tuottovaatimus on 8,8–12,7 prosenttia ennen veroja, kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todettiin, ja komissio hyväksyi sen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Se on komission aiemmin hyväksymien Yhdistyneen kuningaskunnan biomassahankkeiden hintatason mukainen (32). Komissio arvioi myöhemmin, onko hankkeen sisäinen tuottoprosentti tuottovaatimuksen mukainen.

                  (78)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen jälkeen hankkeesta päivitetyt tiedot, jotka osoittivat, että Lynemouthin hankkeen sisäinen tuottoprosentti on ilmoituksessa ilmoitettua huomattavasti matalampi, koska tukea menetettiin suunnilleen yksi vuosi, pääomakustannukset ovat korkeammat, ilmastonmuutosmaksua koskeva vapautus poistettiin ja valuuttakurssien kehitys on epäedullinen. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päivittivät suotuisasti käyttöastetta, joka on yksi käyttöparametreista.

                  (79)

                  Toimitetun rahoituslaskelman perusteella hankkeen reaalinen sisäinen tuottoprosentti on nyt noin [3–8 prosenttia] ennen veroja, mikä on paljon matalampi kuin tuottovaatimus ja siten jo osoitus liiallisten korvausten puuttumisesta. Komissio panee kuitenkin merkille, että käyttöparametrit, kuten keskimääräinen lämpöhyötysuhde, käyttöaste ja polttoainekustannukset, voivat silti vaihdella.

                  (80)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tältä osin tietoja, jotka osoittivat, että hiilipölyn polttolaitosten lämpöhyötysuhde on noin 36 prosenttia, ja markkinatietojen mukaan tällainen biomassaa koskeva muuntamishanke voisi saavuttaa noin 38–39 prosentin lämpöhyötysuhteen. Lämpöhyötysuhteen nouseminen 10 prosentilla, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin, ei sen vuoksi ole realistinen.

                  (81)

                  Kuten edellä todettiin, hankkeen käyttöastetta (ks. johdanto-osan 12 kappale) nostettiin 77 prosenttiin muiden biomassavoimaloiden tietojen analyysin perusteella, jonka Yhdistynyt kuningaskunta teki menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot osoittavat, että tällaisen voimalan käyttöaste on enintään noin 80 prosenttia (33).

                  (82)

                  Yhdistynyt kuningaskunta selvitti polttoaineen hinnan osalta yksityiskohtaisesti kustannukset, jotka syntyvät puupellettien riittävän saannin turvaamisesta. Riippumattomat asiantuntijat varmistivat toimitetun asiakirja-aineiston, johon sisältyy yksityiskohtainen erittely Lynemouthin toimitusketjun tärkeimmistä kustannustekijöistä, mukaan lukien valmistus-, kuljetus- ja logistiset kustannukset (myös kustannukset, jotka liittyvät Lynemouthin voimalan tarvitsemien satamapalvelujen uudenaikaistamiseen). Toimitettujen selvitysten perusteella komissio päättelee, että polttoaineen hinta 7,17 Englannin puntaa/GJ on kohtuullinen arvio oletetusta polttoaineen hinnasta.

                  (83)

                  Sisäinen tuottoprosentti arvioitiin sen perusteella, että lämpöhyötysuhde ja käyttöaste nousisivat 5 prosenttia ja polttoainekustannukset laskisivat 5 prosenttia. Tämän suuruusluokan muutosten katsotaan olevan johdonmukaisia käyttöparametrien realististen vaihteluvälien kanssa, kuten johdanto-osan 79–81 kappaleessa todettiin. Tällaiset kumulatiiviset muutokset lisäisivät reaalista sisäistä tuottoprosenttia verojen jälkeen noin [3–8 prosentista] […prosenttiin]. Tämä arvo on edelleen Yhdistyneen kuningaskunnan suunnittelemien tuottovaatimusten mukainen.

                  (84)

                  Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, ettei tuki johda kulujen liikakorvaukseen. Ilmoitettu toimenpide on siten oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen.

            5.2.4   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

                  (85)

                  Komission on osoitettava valtiontukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidessaan, että ”tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat” (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 88 kohta).

                  (86)

                  Komissio toteaa ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 94–96 kohtaan viitaten, ettei toimenpide johda ilmeisiin kielteisiin vaikutuksiin, koska tuki on oikeasuhteista ja se ei johda pelkästään taloudellisen toiminnan siirtymiseen ilman ympäristövaikutusta. Tuilla autetaan Lynemouthin voimalaa siirtymään hiilen käytöstä biomassan käyttöön, ja tästä saadaan hiilidioksidisäästöjä (ks. johdanto-osan 10 kappale).

                  (87)

                  Komissio keskittyy tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia arvioidessaan kilpailun vääristymiseen, joka johtuu todennäköisestä vaikutuksesta, joka tuella on kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla ja toiminnan sijaintipaikkaan (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 97 kohta). Koska tuki myönnetään sähkön tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä, merkitykselliset tuotemarkkinat ovat sähkömarkkinat.

                  (88)

                  Ensinnäkin komissio muistuttaa tuensaajan rajallisesta markkinaosuudesta (0,7 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan sähköntuotantomarkkinoista). Toiseksi komissio toteaa viitaten ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 101 kohtaan, että hanke käsittää jälkiasennuksen jo olemassa olevaan hiilivoimalaan eikä siksi johtaisi kielteisiin vaikutuksiin, kuten tuensaajan markkinavoiman parantumiseen. Näin ollen komissio katsoo, ettei toimenpide vaikuttaisi merkittävästi kilpailuun Yhdistyneen kuningaskunnan sähköntuotantomarkkinoilla.

                  (89)

                  Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, vääristääkö hanke kilpailua puupellettimarkkinoilla ja tuotantoketjun alkupään raaka-ainemarkkinoilla siinä määrin, että se on yhteisen edun vastainen. Ottaen huomioon tämän erikseen ilmoitetun hankkeen erityispiirteet komissio laajensi analyysia jälkimarkkinoihin kohdistuviin välillisiin vaikutuksiin.

            5.2.5   Puupellettimarkkinoiden vääristyminen

                  (90)

                  Komissio muistuttaa ensiksi, että Lynemouthin voimala voi käyttää ainoastaan teollista puupellettiä. Vaikka jotkut laitokset voivat osittain korvata puupelletit muilla polttoaineilla, Lynemouthin voimalan suunnittelun vuoksi ei ole odotettavissa, että se voi korvata puupelletit toisella tuotteella. Analysoitaessa sitä, missä laajuudessa hanke vääristää kilpailua, merkitykselliset tuotemarkkinat ovat teollisen puupelletin markkinat.

                  (91)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot (ks. kaavio 4) osoittavat, että puupelleteillä käydään kauppaa pääasiallisten tuotantoalueiden ja kulutusalueiden välillä. Lisäksi kauppa on kasvanut merkittävästi viime vuosina (yli 40 prosenttia vuodessa). Yhdistynyt kuningaskunta toimitti myös tietoja siitä, että puupellettien tuonti Yhdysvaltojen kaakkoisosasta EU:hun kaksinkertaistui vuosina 2009–2011 (kuten kaaviosta 5 käy ilmi).

                  (92)

                  Komissio päättelee tästä syystä kauppavirtojen ja unioniin suuntautuvan tuonnin perusteella, etteivät puupellettimarkkinat rajoitu yhteen jäsenvaltioon tai unioniin, vaan niitä on pidettävä maailmanlaajuisina markkinoina puupellettimarkkinoiden markkinavääristymien arvioinnissa.

                  (93)

                  Vuonna 2014 maailmanlaajuiset pellettimarkkinat kasvoivat 27 miljoonaan kuivatonniin. Puupellettien kulutus Euroopassa kaksinkertaistui vuosina 2009–2012 (kuten kaaviosta 5 käy ilmi). Kaaviosta 6 käy ilmi, että kasvusta huolimatta spot-markkinoiden hinnat eivät muuttuneet merkittävästi.

                  (94)

                  Komissio toteaa lisäksi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen annettujen vastausten perusteella, että valtaosa käytettävissä olevasta pellettitarjonnasta ostetaan tällä hetkellä yksilöllisesti neuvotelluilla sopimuksilla. Pellettimyllyt voidaan rakentaa kahden vuoden kuluessa siitä (tai ennen) kun uudet sopimukset allekirjoitetaan ja myynti turvataan. Uusien tuotantolaitosten markkinoillepääsyn esteet vaikuttavat siksi olevan vähäiset. Pellettien tuotantokapasiteetin viimeaikainen kasvu Yhdysvaltojen kaakkoisosassa ja unionissa (34) tukee tätä havaintoa.

                  (95)

                  Lynemouthin voimalan tarvitsema puupellettimäärä on noin 5,5 prosenttia vuoden 2014 maailmanlaajuisista puupellettimarkkinoista. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin 7,4 prosenttia, joksi tämä arvioitiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä vuoden 2012 tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon, että uudet pellettimyllyt voidaan rakentaa kutakuinkin samanaikaisesti muuntamishankeen kanssa (ks. johdanto-osan 59 ja 60 kappale), voidaan ennakoida, että lisäkapasiteettia saadaan käyttöön ylimääräisen kysynnän perusteella. Tämän vahvistaa hankkeen kaavailtu toimitusketju.

                  (96)

                  Kun tarkastellaan aiempaa kehitystä, tuonti ja kulutus ovat nousseet nopeasti unionissa. Tämä on toinen osoitus siitä, että puupellettimarkkinat voivat vastata puupellettien kysynnän huomattavaan kasvuun. On myös pantava merkille, että spot-hinta Yhdysvaltojen kaakkoisosassa, joka on oletettavasti hankkeeseen käytettävien puupellettien pääasiallinen hankinta-alue, ei ole muuttunut merkittävästi (kaavio 6), ja tuonti unioniin tältä alueelta on lisääntynyt (kaavio 5).

                  (97)

                  Tämä arviointi osoittaa, että puupellettimarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja että ne voivat vastata hankkeesta johtuvaan puupellettikysynnän kasvuun. Komissio päättelee siksi, ettei tuki haittaa kaupankäynnin edellytyksiä puupellettimarkkinoilla siinä määrin, että se on yhteisen edun (hiilidioksidisäästöt ja sähkön lisääntynyt tuotanto uusiutuvista energialähteistä) vastainen.

            5.2.6   Raaka-ainemarkkinoiden vääristyminen

                  (98)

                  Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 75 kappale), että puupellettien lisääntynyt kysyntä voi vääristää entisestäänkin raaka-ainemarkkinoita (eli puukuitumarkkinoita). Tässä yhteydessä muistutetaan, että tukea myönnetään Lynemouthin voimalan tuottamalle sähkölle megawattituntia kohti. Mahdolliset vääristymät puupellettimarkkinoilla ja raaka-ainemarkkinoilla eivät aiheudu puupellettien tai raaka-aineiden suorasta tuesta, vaan sähköntuotantoon tarvittavan polttoaineen lisääntyneestä kysynnästä. Lisäksi vaikutukset raaka-ainemarkkinoihin ovat välillisiä verrattuna puupellettimarkkinoiden vääristymiin.

                  (99)

                  Pelletit voidaan kuljettaa meritse, mutta puupellettiteollisuuden käyttämiä raaka-aineita voidaan kuljettaa taloudellisista syistä yleensä vain lyhyitä matkoja. Puolivalmiita kuitupuutuotteita valmistavat tehtaat hankkivat puuta noin 100–150 kilometrin keskimääräiseltä etäisyydeltä (laitoksen vaikutusalue). Näiden laitosten kilpailuvaikutuksen arvioimiseksi on määritettävä, miltä paikallisilta markkinoilta pelletit hankitaan tai todennäköisesti hankitaan.

                  (100)

                  Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa mainittiin, Lynemouthin voimala hankkii [60–80 prosenttia] tarvittavasta puupellettien kokonaismäärästä Yhdysvaltojen kaakkoisosasta. Noin [5–20 prosentista] 15 prosenttiin saadaan muista jäsenvaltioista. Tämä merkitsee, että noin […] miljoonaa kuivatonnia vuodessa hankitaan muista jäsenvaltioista suunnilleen 16 eri toimittajalta. Tämä olisi noin […] EU:n puupellettien kulutuksesta (katso kuvio 6). Lynemouthin hankkeessa ei aiota hankkia raaka-ainetta Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Siksi on epätodennäköistä, että hanke nostaa raaka-aineiden hintoja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kuten EPF väitti) tai Euroopan unionin markkinoilla (kuten WPF väitti). Toimenpiteen ei sen vuoksi odoteta johtavan kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen unionissa. Koska suurin osa puupelleteistä on peräisin unionin ulkopuolelta ja raaka-ainemarkkinat ovat paikalliset, vaikutus syntyy unionin ulkopuolella.

                  (101)

                  Noin [10–30 prosenttia] tarvittavista puupelleteistä hankitaan Kanadasta. Toimitusmahdollisuuksia Kanadasta pidetään huomattavasti suurempina kuin Euroopasta. Kanadan puupellettiyhdistyksen toimittamissa tiedoissa Länsi-Kanadan ylijäämäksi arvioitiin 14 miljoonaa kuivatonnia biomassaa. Kanadasta peräisin olevan hankinnan osuus olisi […] arvioidusta ylijäämästä. Hankkeen ei siksi odoteta aiheuttavan kohtuutonta vaikutusta Kanadan puupelletteihin käytettävän raaka-aineen markkinoihin.

                  (102)

                  Suurin osa hankkeen tarpeista tuodaan Yhdysvaltojen kaakkoisosasta. Siksi tutkimus raaka-ainemarkkinoiden (puukuitumarkkinat) mahdollisista markkinoiden vääristymistä keskittyy tälle alueelle.

                  (103)

                  Lynemouthin voimalan on tarkoitus tuoda maahan noin 2 miljoonaa tuoretonnia (mikä vastaa noin 0,9:ää miljoonaa kuivatonnia) Yhdysvaltojen kaakkoisosasta. Tämä vastaa 1,7:ää prosenttia kuitupuun kokonaismäärästä Yhdysvaltojen kaakkoisalueella vuonna 2011 ja 0,9:ää prosenttia kokonaishakkuista samana vuonna kyseisellä alueella. Näin alhaiset prosenttiosuudet eivät yksinään osoita selkeästi, että raaka-ainemarkkinat vääristyisivät kohtuuttomasti. Kun otetaan huomioon kokonaishakkuut, vaikutus ei johtaisi markkinoiden vääristymiseen kohtuuttomasti. Lisäksi näissä luvuissa otetaan huomioon vain kuitupuu eikä muita käytettäviä materiaaleja, kuten hakkuutähteitä ja sahausjätettä, joita voidaan myös jossain määrin käyttää puupellettien tuotannossa.

                  (104)

                  Joidenkin kolmansien osapuolten mukaan pelletintuotannon kasvu johti kuitenkin raaka-aineen (kuitupuun) hintojen nousuun Yhdysvaltojen kaakkoisosassa. Erityisesti Steptoe and Johnson ja AFPA esittivät tietoja hinnannoususta vuosina 2011–2014. Samanlaisia tietoja, mutta pidemmältä ajanjaksolta, esitti US Industrial Pellet Association (kuvio 3).

                  (105)

                  Komissio toteaa että raaka-aineen keskimääräinen hinta (kantohinta) Yhdysvaltojen kaakkoisosassa ei poikkea aiemmasta tasosta, kuten kaaviosta 2 käy ilmi. Siksi hinnannousu vuoden 2011 jälkeen ei vaikuta epätavalliselta. Vuonna 2010 hinnat olivat vieläkin korkeammat oletettavasti sääolosuhteiden vuoksi.

                  (106)

                  Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan Yhdysvaltojen markkinoihin vaikutti vielä rahoituskriisistä johtuva kysynnän vähentyminen. Erityisesti saha puun tuotanto väheni noin 57 tuoretonniin vuoteen 2005 verrattuna. Jos tämä määrä olisi käytettävissä, siitä syntyisi noin 19–28 miljoonaa tuoretonnia jätettä, jota voitaisiin käyttää puupelletin tai kilpailevien tuotteiden lähteenä. Yhdistynyt kuningaskunta väittää lisäksi, ettei paljon pellettiä tuottavien alueiden ja paikallisilla markkinoilla esiintyneen kuitupuun hinnannousun välillä ole mitään korrelaatiota (kuvio 7).

                  (107)

                  Kuvion 1 tiedoista käy ilmi, että ennen vuotta 2008 oli saatavilla suurempia määriä sahapuuta ja siitä syystä myös jätettä. Jätteen entistä rajallisempi saatavuus on sen vuoksi voinut vaikuttaa negatiivisesti kuitupuun hintaan. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on osoittanut, ettei merkittävä pelletintuotanto välttämättä korreloi raaka-aineiden hintojen nousun kanssa (ks. johdanto-osan 63 kappale).

                  (108)

                  Kuten edellä esitettiin (ks. johdanto-osan 62 kappale), kuitupuun hintaan vaikuttavat sääolosuhteiden, puujätteen saatavuuden (joka liittyy sahapuun markkinoihin) ja hintojen vaihtelun kaltaiset tekijät, jotka pantiin merkille myös aiemmin. Hinnat nousevat ja laskevat lisäksi myös alueilla, joilla pellettiä tuotetaan paljon tai joilla niitä tuotetaan vähän. Siksi Lynemouthin hankkeesta johtuvan raaka-aineiden epäsuoran kysynnän ei pitäisi johtaa markkinoiden kohtuuttomaan vääristymiseen.

                  (109)

                  Asianomaiset osapuolet esittivät myös teoreettisen tutkimuksen, jossa mallinnettiin tulevaisuuden skenaarioiden (joiden perusteella bioenergian osuus kasvaa merkittävästi) mahdollisia vaikutuksia. Tutkimuksessa ei arvioida Lynemouthin hankkeen vaikutuksia markkinoihin vaan biomassan oletettavan maailmanlaajuisen kysynnän vaikutusta, ja siinä otetaan huomioon nykyinen ja tuleva politiikka. On kuitenkin epävarmaa, missä määrin tulevat biomassaa koskevat suunnitelmat toteutuvat, ja jos ne toteutuvat, millä ehdoilla ja miltä alueilta biomassa voitaisiin hankkia. Tutkimus ei siis muuta päätelmiä Lynemouthin hankkeen mahdollisesta vaikutuksesta, koska siinä käsitellään erityisesti tulevien kehityssuuntien mahdollisia vaikutuksia.

                  (110)

                  Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen mukaan Lynemouth aikoo hankkia biomassaa noin […] tehdaslaitoksesta […] Yhdysvaltain kaakkoisosan osavaltiosta. Toimitusketjun monipuolistaminen lieventää edelleen markkinoiden vääristymisen vaaraa paikallisilla markkinoilla.

                  (111)

                  Komissio päättelee siten, ettei toimenpiteen oleteta aiheuttavan kohtuuttomia vääristymiä raaka-ainemarkkinoilla. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että tukea myönnetään sähkön tuottamiseen kiinteästä biomassasta ja että tuen mahdolliset vaikutukset eivät liity suoraan puupellettiteollisuuden käyttämän raaka-aineen hankintaan.

            5.2.7   Tasapainotesti

                  (112)

                  Kuten ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 97 kohdassa todetaan, jos valtiontukitoimenpiteet on kohdennettu hyvin siihen markkinoiden toimintapuutteeseen, joka niillä pyritään korjaamaan, kilpailun kohtuuttoman vääristymisen riski on pienempi. Komissio panee merkille, että tuki on suunnattu suoraan saavuttamaan uusiutuvan energian tavoitteet ja vähentämään hiilidioksidipäästöjä oikeasuhteisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Siksi riski kilpailun kohtuuttomasta vääristymisestä on myös pienempi. Kuten johdanto-osan 110 kappaleessa esitettiin, komissio ei havainnut kohtuutonta vääristymistä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla (puupellettimarkkinat). Kohtuutonta vääristymistä ei pantu merkille myöskään tuotantoketjun alkupään markkinoilla (raaka-ainemarkkinat).

                  (113)

                  Komission on lisäksi arvioitava, vääristääkö toimenpide tai uhkaako se vääristää kilpailua siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vaikutukset raaka-ainemarkkinoihin ovat paikallisia ja esiintyvät useimmiten Euroopan ulkopuolella, koska puupelletit tuodaan muualta. Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan olisivat siksi joka tapauksessa rajalliset.

                  (114)

                  Komissio katsoo tästä syystä, että tuen kielteiset vaikutukset Lynemouthin hankkeeseen kilpailun vääristymien ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten kannalta ovat rajalliset ja että yhteisen edun mukaisen tavoitteen (energiantuotanto uusiutuvista lähteistä ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sähköntuotannossa) saavuttamista edistävät myönteiset vaikutukset ovat niitä suuremmat, joten tuen kokonaisvaikutus on myönteinen.

            5.2.8   Muut näkökohdat – Yhdenmukaisuus SEUT-sopimuksen 30 ja 110 artiklan kanssa

                  (115)

                  Uusiutuvien energialähteiden hinnanerosopimuksia koskevan päätöksen (SA.36196) ja FIDeR-tukea viidelle offshore-tuuliprojektille (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812) koskevan päätöksen sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia koskevan päätöksen (SA.38796) yhteydessä Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui mukauttamaan tapaa, jolla sähköntoimittajien hinnanerosopimuksiin liittyvät maksuvelvoitteet lasketaan, siten, että EU:n jäsenvaltioissa Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella tuotettua ja asiakkaille Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimitettua tukikelpoista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä ei oteta huomioon toimittajien markkinaosuuksissa.

                  (116)

                  Yhdistynyt kuningaskunta varmistaa, ettei hinnanerosopimuksiin liittyviä maksuja makseta ennen kuin tämä poikkeus on käytössä, tai jos tämä ei ole mahdollista, Yhdistynyt kuningaskunta ottaa käyttöön mekanismin, jolla toimittajille korvataan tuotu tukikelpoinen uusiutuva sähköenergia, joka on toimitettu ennen tämän poikkeuksen käyttöönottoa, mutta sen jälkeen kun hinnanerosopimuksiin liittyvät maksut on suoritettu.

                  (117)

                  Johdanto-osan 114 kappaleessa tarkoitettu sitoumus koskee myös ilmoitettua toimenpidettä.

                  (118)

                  Komissio katsoo johdanto-osan 114 kappaleessa mainitun sitoumuksen perusteella, ettei ilmoitettujen tukitoimenpiteiden rahoitusmekanismilla saisi ottaa käyttöön mitään rajoituksia, jotka ovat ristiriidassa SEUT-sopimuksen 30 artiklan tai 110 artiklan kanssa,

            6.   PÄÄTELMÄT

                  (119)

                  Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoitetulla tukitoimenpiteellä on yhteisen edun mukainen tavoite ja se toteutetaan tavalla, joka on välttämätön ja oikeasuhteinen ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen mukaisesti ja että tuki soveltuu näin ollen sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Valtiontuki, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
      2 artikla
      Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

         Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2015.

               Komission puolesta

            Margrethe VESTAGER

               Komission jäsen

         (1)  EUVL C 116, 10.4.2015, s. 52.

         (2)  Komissio teki päätöksen kuudesta näistä kahdeksasta hankkeesta. Heinäkuun 23 päivänä 2014 annettiin päätös olla vastustamatta viittä merituulivoimahanketta (asiat SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812 (EUVL C 393, 7.11.2014, s. 7) ja 22 päivänä tammikuuta 2015 annettiin päätös olla vastustamatta Teessiden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen biomassaa hyödyntävää hanketta (SA. 38796), päätöstä ei ole vielä julkaistu).

         (3)  Alkuperäisessä ilmoituksessa keskimääräiseksi käyttöasteeksi arvioitiin 75,3 prosenttia, ja Yhdistynyt kuningaskunta päivitti tätä myöhemmin.

         (4)  Hinnanerosopimuksen mukaisesta korvausmekanismista on tarkempia tietoja sähkömarkkinoiden uudistamista koskevassa asiassa SA.36196 ”Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables” (C(2014) 5079 final) annetun komission päätöksen johdanto-osan 17–31 kappaleessa.

         (5)  Järjestelmä hyväksyttiin alun perin 28 päivänä helmikuuta 2001 asiassa N504/2000 tehdyssä komission päätöksessä, ja sitä on sen jälkeen muutettu useita kertoja. Komissio hyväksyi nykymuotoisen järjestelmän 2 päivänä huhtikuuta 2013 asiassa SA.35565 antamassaan päätöksessä (EUVL C 167, 13.6.2013, s. 5). Joitain erityisiä näkökohtia hyväksyttiin myöhemmin Pohjois-Irlannin (asia SA.36084) ja Skotlannin (asia SA.37453) tapauksessa.

         (6)  Tuottovaatimus määritellään vähimmäistuottoasteeksi, jota tarvitaan tällaisen hankkeen toteuttamiseksi.

         (7)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat julkaisseet kaikki nämä näkökohdat julkaisussa ”Electricity Generation Costs” (Sähkön tuotantokustannukset), joka on saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

         (8)  Electricity Generation Costs December 2013 (Sähkön tuotantokustannukset joulukuussa 2013), energia- ja ilmastonmuutosministeriö (2013). Julkaisu on saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (9)  Saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

         (10)  Lisätietoja: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation

         (11)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

         (12)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

         (13)  Saatavilla verkkosivuilla https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

         (14)  North East Local Enterprise Partnership; North East Chamber of Commerce; UK Trade & Investment.

         (15)  Friends of the Earth; Natural Resources Defense Council; Fern and Biofuel watch.

         (16)  Hiilivuotoa koskeva arviointi European Panel Federation -liitolle (puulevyteollisuus) (ECOFYS, 2014 ja vuosien 2015–2019 hiilivuotoluettelon kriteerit.

         (17)  Johdonmukaisuuden vuoksi kaikki tiedot kuitupuun markkinoista ja Yhdysvaltojen kaakkoisosan markkinoista esitetään tonneina vastahakatusta puusta. Muuntokerrointa 2,15 tonnia vastahakattua ainesta yhtä kuivatonnia kohti käytetään johdonmukaisesti.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik ja Kenneth E. Skogn (2014): ”Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South”. Saatavilla internet-osoitteessa: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. Useat osapuolet toimittivat tämän raportin tutkimuksen aloitusvaiheessa.

         (19)  Abt ja muut, 2014.

         (20)  RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; US pellets association; Canada pellet association; Enviva; Doosan; European Pellet Council.

         (21)  Pöyry: ”The Risk of Indirect Wood Use Change”, loppuraportti yritykselle Energie Nederland, heinäkuu 2014.

         (22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff ja Ramboll.

         (23)  AEBIOM, 2013.

         (24)  Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot.

         (*1)  Liikesalaisuus.

         (25)  Katso myös päätökset asioissa SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812; ja asiassa SA.38796 (päätöstä ei ole vielä julkaistu), joka hyötyy samanlaisesta hinnanerosopimukseen liittyvästä tuesta.

         (26)  EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1.

         (27)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32) sekä tiedonanto KOM/2011/0885 lopullinen.

         (28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

         (29)  EUVL C 393, 7.11.2014, s. 2.

         (30)  Ks. esim. päätös asioissa SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812 sekä päätös asiassa SA.38796 (päätöstä ei ole vielä julkaistu).

         (31)  Hankkeen suhteutetuista sähköntuotantokustannuksista on lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 20–33 kappaleessa.

         (32)  Ks. esim. uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen järjestelmä – SA.35565 (EUVL C 167, 13.6.2013, s. 5).

         (33)  Nämä oletukset ovat yhdenmukaisia Société Généralen huomautuksessa esitettyjen tietojen kanssa (ks. johdanto-osan 53 kappale).

         (34)  Ks. esim. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kuvio 2 (EUVL C 116, 10.4.2015, s. 52).


title: 2014/516/EU: Neuvoston päätös, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2014 , alueiden komitean kolmen italialaisen jäsenen ja yhden italialaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               5.8.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 232/24

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 30 päivänä heinäkuuta 2014,
   alueiden komitean kolmen italialaisen jäsenen ja yhden italialaisen varajäsenen nimeämisestä

      (2014/516/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi. Alessandro COSIMI nimettiin 20 päivänä kesäkuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/375/EU (3) jäseneksi 25 päivään tammikuuta 2015.

               (2)

               Kolme alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Alessandro COSIMIn, Vito SANTARSIEROn ja Roberto PELLAn toimikausien päätyttyä. Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Francesco CHIUCCHIURLOTTOn toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma

                           —

                           Micaela FANELLI, Sindaco del Comune di Riccia (CB)

                           —

                           Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (tehtävä muuttunut)

                     ja

               b)

               varajäseneksi:

                           —

                           Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (tehtävä muuttunut).

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. GOZI

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

      (3)  EUVL L 168, 28.6.2011, s. 10.


Avis juridique important

|

E2003C0116(01)

Valtiontuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 61 ja 63 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla - EFTAn valvontaviranomaisen päätös olla vastustamatta tukea

Virallinen lehti nro C 010 , 16/01/2003 s. 0012 - 0012

Valtiontuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 61 ja 63 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojallaEFTAn valvontaviranomaisen päätös olla vastustamatta tukea(2003/C 10/11)Päätöksen tekopäivä: 25. syyskuuta 2002EFTAn jäsenvaltio: NorjaTuen numero: SAM 030.02.002Nimike: Tutkimus- ja kehityshankkeiden (T &  K) kuluja koskeva verovähennysTarkoitus: Kannustaa yrityksiä lisäämään T &  K-toimintaansaOikeusperusta: 26. maaliskuuta 1999 annetun verolain N:o 14 säädökset 16-40 ja kyseisessä kohdassa tarkoitettu asetusTuen määrä: 510 miljoonaa Norjan kruunua (noin 70 miljoonaa euroa)Kesto: Rajoittamaton (Norjan suurkäräjät päättää vuosittain ohjelman määrärahoista)


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/2443, annettu 11 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee kyseisen assosiaatiosopimuksen V osastoa

text:
               23.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 336/56

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2443,
   annettu 11 päivänä joulukuuta 2015,
   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee kyseisen assosiaatiosopimuksen V osastoa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 464 artiklan 3 ja 4 kohdassa määrätään, että osaa sopimuksesta sovelletaan väliaikaisesti.

               (2)

               Väliaikaisesti sovellettavat sopimuksen osat täsmennetään neuvoston päätöksen 2014/492/EU (2) 3 artiklassa.

               (3)

               Sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltaminen niiden Moldovan tasavallan alueiden osalta, jotka eivät kuulu Moldovan tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan, on aloitettava sen jälkeen, kun Moldovan tasavalta takaa V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan.

               (4)

               Lisäksi sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että assosiaationeuvosto tekee päätöksen siitä, milloin sopimuksen V osaston täysimääräinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on varmistettu koko Moldovan tasavallan alueella.

               (5)

               Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle, että se voi taata sopimuksen V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

               (6)

               Sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella on tarpeen seurata ja tarkastella säännöllisesti.

               (7)

               Sen vuoksi on aiheellista määrittää unionin kanta, joka koskee sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen 434 artiklalla perustetussa assosiaationeuvostossa esitettävä unionin kanta, joka koskee sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräistä täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja sen soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella, perustuu tähän päätökseen liitettyyn assosiaationeuvoston päätösluonnokseen.
   2.   Unionin edustajat assosiaationeuvostossa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä teknisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.
   2 artikla
   Euroopan komissio raportoi neuvostolle sopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella kahdeksan kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen vuosittain. Jos Moldovan tasavalta ei enää takaa sopimuksen V osaston täysimääräistä täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa niillä Moldovan tasavallan alueilla, jotka eivät kuulu sen tosiasialliseen hallintaan, unionin edustajat assosiaationeuvostossa voivat perussopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisella päätöksellä pyytää assosiaationeuvostoa harkitsemaan uudelleen sopimuksen V osaston soveltamisen jatkumista kyseisillä alueilla.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. BAUSCH

      (1)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

      (2)  Neuvoston päätös 2014/492/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 260, 30.8.2014, s. 1).

      LUONNOS
      EU:N JA MOLDOVAN TASAVALLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2015,
      annettu … päivänä …kuuta 2015,
      Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella
      ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1) ja erityisesti sen 462 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Osia Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisestä assosiaatiosopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä syyskuuta 2014 sopimuksen 464 artiklan mukaisesti.

                  (2)

                  Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle voivansa taata sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

                  (3)

                  On aiheellista, että assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella.

                  (4)

                  On aiheellista, että kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella ja raportoi säännöllisesti assosiaationeuvostolle,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      1.   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osastoa (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) sovelletaan koko Moldovan tasavallan alueella 1 päivästä tammikuuta 2016.
      2.   Assosiaationeuvosto tarkastelee uudelleen sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella 10 kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä ja sen jälkeen kerran vuodessa.
      3.   Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa 1 kohdassa tarkoitettua sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista. Se raportoi assosiaationeuvostolle kerran vuodessa ja olosuhteiden sitä vaatiessa.
      4.   Sopimuksen VII osastoa (Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset) sovelletaan siltä osin kuin sitä sovelletaan sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) yhteydessä.
      2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

         Tehty

               Assosiaationeuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

         (1)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.


Avis juridique important

|

32002D0380

2002/380/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä toukokuuta 2002, sitoumusten hyväksymisestä ja peruuttamisesta Puolan tasavallasta peräisin olevien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1911)

Virallinen lehti nro L 135 , 23/05/2002 s. 0024 - 0027

Komission päätös,tehty 22 päivänä toukokuuta 2002,sitoumusten hyväksymisestä ja peruuttamisesta Puolan tasavallasta peräisin olevien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1911)(2002/380/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000(2), ja erityisesti sen 8 artiklan,ottaa huomioon lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tietyssä tuonnissa 24 päivänä marraskuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2334/97(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1678/2001(4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A AIKAISEMPI MENETTELY(1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 1023/97, jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Puolasta peräisin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen(5) tietyssä tuonnissa ja hyväksyi tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset. Nämä sitoumukset koskivat ainoastaan yhtä kuormalavalajia, EUR-kuormalavaa.(2) Koska tutkimuksessa käytettiin otantamenetelmää, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 4 kohdan mukaisia tarkastelua koskevia pyyntöjä ei voitu hyväksyä. Väliaikaista tullia koskevaa asetusta kuitenkin muutettiin, jotta varmistettaisiin tasapuolinen kohtelu uusien viejien ja alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten välillä. Komission asetuksen (EY) N:o 1632/97(6) 2 artiklan mukaisesti uusien puolalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat EUR-kuormalavojen vientiä koskevat sitoumukset voidaan hyväksyä, jos ne täyttävät kyseisessä artiklassa säädetyt edellytykset. Tämä vahvistettiin lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tietyssä tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2334/97 4 artiklassa.B SITOUMUKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA PYYNTÖ(3) Asetuksen (EY) N:o 2334/97 antamisen jälkeen puolalainen vientiä harjoittava tuottaja P.P.H. "Astra" Sp. z o. o., Nawojowa, on pyytänyt, että siihen sovellettaisiin asetuksen (EY) N:o 2334/97 4 artiklan 2 kohtaa, ja tarjonnut EUR-kuormalavoja koskevaa sitoumusta. Tarjottua hintasitoumusta pidetään hyväksyttävänä, koska se poistaa todetun vahingollisen polkumyynnin ja täyttää 4 artiklan 2 kohdan kriteerit.C SITOUMUKSEN PERUUTTAMINEN(4) Seuraavat kuusi puolalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden sitoumukset komissio on hyväksynyt, ovat rikkoneet sitoumustaan, koska ne eivät ole noudattaneet siinä määriteltyä vähimmäishintaa:- P.W. "Intur-kfs" Sp. z o. o., Inowroclaw (Taric-lisäkoodi 8662 ),- Z.P.H.U. "Miroslaw Przybylek", Klonowa (Taric-lisäkoodi 8574 ),- Import-Export "Elko" Sp. z o. o., Kalisz (Taric-lisäkoodi 8532 ),- "Drewpal" sp. j., Blizanow (Taric-lisäkoodi 8534 ),- "D& M& D" Sp. z o. o., Blizanow (Taric-lisäkoodi 8566 ),- "CMC" Sp. z o. o., Andrychow, Inwald (Taric-lisäkoodi 8528 ).(5) Jotta CMC Sp. z o. o., Andrychow, ei voisi enää jatkossa hyötyä polkumyyntitulleista myönnetystä vapautuksesta kanavoimalla yksinkertaisesti vientinsä siihen etuyhteydessä olevan yrityksen P.P.H.U. "Zbigniew Marek", Andrychow, (Taric-lisäkoodi A113) kautta, katsotaan aiheelliseksi peruuttaa kyseisen viejän/tuottajan sitoumus ja ottaa sen osalta käyttöön lopulliset polkumyyntitullit.(6) Tästä syystä komissio ilmoitti kyseisille yrityksille, että niiden nimet aiotaan poistaa hyväksytyn sitoumuksen antaneiden yritysten luettelosta ja että niiden osalta aiotaan ottaa käyttöön polkumyyntitullit. Yksi yrityksistä ei vastustanut tätä toimenpidettä. Muut yritykset esittivät huomautuksia komission mainitsemista rikkomuksista, ja niille annettiin pyydettäessä mahdollisuus tulla kuulluiksi. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei kuitenkaan esittänyt perusteluja, jotka olisivat kyseenalaistaneet sitoumuksen rikkomista koskevat päätelmät.D YRITYKSET, JOIDEN SITOUMUKSET ON HYVÄKSYTTY(7) Selvyyden vuoksi tämän päätöksen liitteessä luetellaan kaikki yritykset, joiden sitoumukset on hyväksytty,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään Puolasta peräisin olevien ja CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä yrityksen P.P.H. "Astra" Sp. z o. o., Nawojowa, tarjoama EUR-kuormalavoja koskeva sitoumus.2 artiklaKumotaan seuraavien yritysten sitoumuksille Puolasta peräisin olevien ja CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä annettu EUR-kuormalavoja koskeva hyväksyntä:- P.W. "Intur-kfs" Sp. z o. o., Inowroclaw (Taric-lisäkoodi 8662 ),- Z.P.H.U. "Miroslaw Przybylek", Klonowa (Taric-lisäkoodi 8574 ),- Import-Export "Elko" Sp. z o. o., Kalisz (Taric-lisäkoodi 8532 ),- "Drewpal" sp. j., Blizanow (Taric-lisäkoodi 8534 ),- "D& M& D" Sp. z o. o., Blizanow (Taric-lisäkoodi 8566 ),- "CMC" Sp. z o. o., Andrychow, Inwald (Taric-lisäkoodi 8528 ),- P.P.H.U. "Zbigniew Marek", Andrychow (Taric-lisäkoodi A113).3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2002.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2.(3) EYVL L 324, 27.11.1997, s. 1.(4) EYVL L 227, 23.8.2001, s. 22.(5) EYVL L 150, 7.6.1997, s. 4.(6) EYVL L 225, 15.8.1997, s. 11.LIITE>TAULUKON PAIKKA>


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1925, annettu 26 päivänä lokakuuta 2015, Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/573/YUTP muuttamisesta

text:
               27.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 281/12

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/1925,
   annettu 26 päivänä lokakuuta 2015,
   Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/573/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/573/YUTP (1).

               (2)

               Päätöksen 2010/573/YUTP uudelleentarkastelun perusteella Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 31 päivään lokakuuta 2016. Neuvosto tarkastelee tilannetta uudelleen rajoittavien toimenpiteiden osalta kuuden kuukauden kuluttua.

               (3)

               Päätös 2010/573/YUTP olisi sen vuoksi muutettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 2010/573/YUTP 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

      ”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään lokakuuta 2016. Se on jatkuvan tarkastelun alainen. Tapauksen mukaan sen voimassaoloa jatketaan tai sitä muutetaan, jos neuvosto katsoo, ettei sen tavoitteita ole saavutettu.”

   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  Neuvoston päätös 2010/573/YUTP, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 253, 28.9.2010, s. 54).


Avis juridique important

|

31982D0043

82/43/ETY: Komission päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1981, miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 020 , 28/01/1982 s. 0035 - 0037 Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 2 s. 0164  Espanjank. erityispainos: Luku 05 Nide 3 s. 0003  Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 2 s. 0164  Portugalink. erityispainos: Luku 05 Nide 3 s. 0003

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 9 päivänä joulukuuta 1981,miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta (82/43/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettänaisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteutumista käytännössä on edistettävä paremmalla yhteistyöllä sekä näkymien ja kokemusten vaihdolla komission ja sellaisten elinten välillä, jotka jäsenvaltioissa vastaavat erityisesti yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä,miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä helmikuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/117/ETY(1), miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9 päivänä helmikuuta 1976 annetun direktiivin 76/207/ETY(2), ja miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1979 annetun direktiivin 79/7/ETY(3) täydellinen täytäntöönpano myös käytännössä nopeutuu huomattavasti sellaisten kansallisten elinten myötävaikutuksella, joilla on käytettävissään erityistietoverkosto,maataloudessa työskentelevien henkilöiden ammatillista pätevyyttä ja ohjausta koskee 7 päivänä huhtikuuta 1972 annettu direktiivi 72/161/ETY(4),myös naisten työllisyyttä, vapaissa ammateissa ja maataloudessa työskentelevien naisten aseman parantamista ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevien yhteisön toimien valmistelu ja täytäntöönpano vaativat kiinteätä yhteistyötä jäsenvaltioiden erikoistuneiden elinten kanssa, jasen vuoksi on luotava vakiintunut yhteys näiden elinten kanssa käytäviä säännöllisiä neuvotteluja varten,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Perustetaan komission yhteyteen miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea, jäljempänä `komitea`.2 artikla 1. Komitean tehtävänä on toisaalta avustaa komissiota sen naisten työllisyyttä ja mahdollisuuksien yhtäläisyyttä koskevan politiikan laatimisessa ja täytäntöönpanossa, ja toisaalta huolehtia yhteisön kyseisiä aloja koskevien kokemusten ja toimien jatkuvasta vaihdosta.2. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi komitean on- vaihdettava komission kanssa tietoja toimista, joihin on ryhdytty sekä yhteisön tasolla että kansallisella tasolla, ja tarvittaessa toimille varatuista jatkotoimista,- toimitettava lausuntoja tai kertomuksia komissiolle, erityisesti osana yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa politiikkaa, joko tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, ja edistettävä tätä varten jäsenvaltioiden välistä vaihtoa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla saaduista kokemuksista.3. Lausuntojen ja kertomusten levittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan yhteisymmärryksessä komission kanssa.3 artikla 1. Komiteassa on 20 jäsentä.2. Se muodostuu siten, että kustakin jäsenvaltiosta on kaksi edustajaa, jotka on nimetty virallisella säädöksellä perustetuista erityisesti naisten työstä ja/tai naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavista kansallisista komiteoista tai elimistä, jotka edustavat tahoja, joita asia koskee. Jos jäsenvaltiossa on useita näitä kysymyksiä hoitavia komiteoita tai elimiä, komissio vahvistaa elimen, jolla tavoitteidensa, rakenteensa, edustavuutensa ja riippumattomuusasteensa perusteella on parhaimmat edellytykset olla edustettuna komiteassa. Sellaisten valtioiden osallistumisesta, joilla ei ole tällaisia komiteoita, huolehtivat henkilöt, jotka edustavat komission mielestä vastaavia tehtäviä hoitavia elimiä.3. Komissio nimeää komitean jäsenet yksityishenkilöinä 2 kohdassa tarkoitettujen elinten ehdotuksesta näiden elinten tai niiden sihteeristöjen keskuudesta.4. Työmarkkinaosapuolten edustajat yhteisön tasolla voivat osallistua tarkkailijoina komitean kokouksiin järjestöjensä ja komission määrittelemien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.4 artikla Kullekin komitean jäsenelle nimetään varajäsen samoin edellytyksin kuin 3 artiklassa. Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin ja sen työhön ainoastaan silloin, kun varsinaisella jäsenellä on este, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan soveltamista.5 artikla Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.Komitean jäsenet jatkavat tehtävässään kolmen vuoden kuluttua, kunnes heidän tilalleen on nimetty uudet jäsenet tai heidän toimikautensa on uusittu.Jäsenen toimikausi päättyy ennen kuin kolme vuotta on kulunut, jos jäsen eroaa, jos jäsenen kuuluminen edustamaansa elimeen lakkaa tai jos jäsen kuolee. Jäsenen toimikausi voidaan päättää myös, jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää, että hänen tilalleen nimetään uusi jäsen.Jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimetään uusi jäsen 4 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.Tehtävien hoitaminen ei oikeuta palkkioon; komissio maksaa matka- ja oleskelukulut komitean kokouksia ja 8 artiklan mukaan perustettuja työryhmiä varten voimassa olevien hallinnollisten sääntöjen mukaisesti.6 artikla Komitean puheenjohtaja valitaan komitean jäsenten keskuudesta yhdeksi vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtaja valitaan kahden kolmasosan enemmistöllä läsnäolevien jäsenten äänistä; edellytyksenä kuitenkin on, että vähintään kymmenen jäsentä äänestää asian puolesta.Kaksi varapuheenjohtajaa valitaan samalla enemmistöllä ja samoin edellytyksin. Heidän tehtävänään on toimia puheenjohtajan sijaisena esteen sattuessa. Puheenjohtajien ja varapuheenjohtajien on tultava eri jäsenvaltioista.Komissio suunnittelee komitean työn kiinteässä yhteydessä puheenjohtajan kanssa, ja sihteeristön tehtävistä huolehtii naisten työllistämiseen ja tasa-arvoon liittyviä ongelmia hoitava komission virasto.7 artikla Puheenjohtaja voi kutsua osallistumaan asiantuntijana komitean työhön henkilöitä, joilla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta.Asiantuntija osallistuu työhön ainoastaan sen asian osalta, jonka vuoksi hän osallistuu kokoukseen.8 artikla 1. Komitea voi perustaa työryhmiä.2. Lausuntojensa valmistelemiseksi komitea voi laadituttaa kertomuksia esittelijällä tai ulkopuolisella asiantuntijalla vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.9 artikla Ne 7 ja 8 artiklan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet, joista aiheutuu varainhoidollisia vaikutuksia Euroopan yhteisöjen talousarvioon, vaativat ennakolta komission suostumuksen, ja ne on toteutettava voimassa olevien hallinnollisten sääntöjen mukaisesti.10 artikla 1. Komitea kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta. Se pitää vähintään kolme kokousta vuodessa.2. Komission edustajilla on oikeus osallistua komitean kokouksiin ja työryhmiin.11 artikla Jos käsiteltävästä asiasta äänestetään, se ehdotus voittaa, jota kaksi kolmasosaa läsnäolevista jäsenistä kannattaa. Kuitenkin vähintään kymmenen jäsenen on äänestettävä asian puolesta. Mahdollisen vähemmistön kannat on esitettävä selostuksessa, joka liitetään lausuntoon.12 artikla Komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työn yhteydessä, jos komissio ilmoittaa heille, että lausunto tai asia on luottamuksellinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista.Tässä tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokouksiin.13 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1982.Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 1981.Komission puolestaPuheenjohtajaG. THORN(1) EYVL N:o L 45, 19.2.1975, s. 19(2) EYVL N:o L 39, 14.2.1976, s. 40(3) EYVL N:o L 6, 10.1.1979, s. 24(4) EYVL N:o L 96, 23.4.1972, s. 15