title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 94/17/KOL, annettu 31 päivänä toukokuuta 2017, vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmään kuuluvaa liikkuvien palvelujen poikkeussääntöä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä (Norja) [2018/595]

text:
               19.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 99/18

         EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 94/17/KOL,
   annettu 31 päivänä toukokuuta 2017,
   vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmään kuuluvaa liikkuvien palvelujen poikkeussääntöä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä (Norja) [2018/595]
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka
   ottaa huomioon
   Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 ja 62 artiklan,
   ETA-sopimuksen pöytäkirjan 26,
   valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,
   valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osan 7 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   I   TOSISEIKAT

   1.   Menettely

               (1)

               Norjan viranomaiset ilmoittivat pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti 13 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (1) vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmästä. Valvontaviranomainen hyväksyi ilmoitetun tukijärjestelmän kyseisen ilmoituksen ja sen jälkeen toimitettujen tietojen (2) perusteella 18 päivänä kesäkuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 225/14/KOL.

               (2)

               EFTAn tuomioistuin kumosi 23 päivänä syyskuuta 2015 asiassa E-23/14 (3), Kimek Offshore AS v. EFTAn valvontaviranomainen, antamallaan tuomiolla valvontaviranomaisen päätöksen osittain.

               (3)

               Valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (4). Norjan viranomaiset vastasivat 6 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (5).

               (4)

               Valvontaviranomainen aloitti 9 päivänä joulukuuta 2015 antamallaan päätöksellä N:o 489/15/KOL muodollisen tutkintamenettelyn. Norjan viranomaiset vastasivat valvontaviranomaisen päätökseen 13 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (6).

               (5)

               Päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa 30 päivänä kesäkuuta 2016 (7). Valvontaviranomainen sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta, Kimek Offshore AS:ltä (12 päivänä toukokuuta 2016 päivätty kirje (8)) ja NHO Finnmarkilta (4 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty kirje (9)), huomautusten esittämiselle asetettuun määräaikaan eli 30 päivään heinäkuuta 2016 mennessä. Valvontaviranomainen lähetti huomautukset 2 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (10) Norjan viranomaisille, joille annettiin tilaisuus vastata niihin. Norjan viranomaiset vastasivat 5 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (11).

         2.   Muodollisen tutkintamenettelyn laajuus

               (6)

               EFTAn tuomioistuin kumosi tuomiollaan osittain valvontaviranomaisen päätöksen, joka koski vuosien 2014–2020 alueellisesti eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmää. Valvontaviranomainen ei tarkastellut uudelleen koko tukijärjestelmää muodollisen tutkintamenettelyn aikana. Tutkinta kohdistui siihen järjestelmän osaan (liikkuvien palvelujen poikkeussääntö), jota koskevilta osilta valvontaviranomaisen päätös kumottiin.

               (7)

               Koska liikkuvien palvelujen sääntö poikkeaa eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmässä vahvistetuista säännöistä, valvontaviranomainen esittää täydellisyyden vuoksi yleiskatsauksen tukijärjestelmän tavoitteeseen ja oikeudelliseen perustaan, minkä jälkeen se käsittelee Norjan yritysten rekisteröintisääntöjä ja liikkuvien palvelujen poikkeussääntöä.

         3.   Yleiskatsaus tukijärjestelmään

   3.1   Tavoite

               (8)

               Eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmän tavoitteena on työllisyyttä edistämällä vähentää tai estää väestökato Norjan harvimmin asutuilla alueilla. Tavoitteen saavuttamiseksi toimintatukijärjestelmä vähentää työllistämiskustannuksia alentamalla sosiaaliturvamaksuja tietyillä maantieteellisillä alueilla. Tuki-intensiteetti riippuu pääsääntöisesti siitä maantieteellisestä alueesta, jossa liiketoimintayksikkö on rekisteröity. Rekisteröintisäännöt selitetään tarkemmin jäljempänä.

         3.2   Kansallinen oikeusperusta

               (9)

               Järjestelmän kansallinen oikeusperusta on Norjan sosiaalivakuutuslain (12) 23–2 §. Siinä vahvistetaan työnantajan yleinen velvollisuus maksaa sosiaaliturvamaksuja, jotka lasketaan työntekijälle maksettavan bruttopalkan perusteella. Kyseisen pykälän 12 momentin mukaan Norjan suurkäräjät voi hyväksyä alueellisesti eriytettyjä sosiaaliturvamaksuja ja tiettyjen alojen yrityksiä koskevia erityissäännöksiä. Järjestelmän oikeusperustan muodostaa siten Norjan sosiaalivakuutuslaki yhdessä Norjan suurkäräjien vuotuisten päätösten kanssa (13).

         3.3   Rekisteröintisäännöt

               (10)

               Tukioikeus määräytyy sen perusteella, onko yritys rekisteröity tukikelpoisella alueella. Tuki-intensiteetti riippuu pääsääntöisesti siitä maantieteellisestä alueesta, jossa yritys on rekisteröity.

               (11)

               Norjan laki vaatii yrityksiä rekisteröimään alayksiköitä kaikkia erillisiä liiketoimintoja varten (14). Mikäli yritys harjoittaa erilaisia liiketoimintoja, on sen rekisteröitävä niitä varten erilliset alayksiköt. Erilliset yksiköt on lisäksi rekisteröitävä, mikäli toimintoja harjoitetaan eri maantieteellisillä alueilla.

               (12)

               Norjan viranomaisten mukaan erillisen liiketoiminnon kriteeri täyttyy, kun vähintään yksi työntekijä työskentelee emoyksikölle erillisellä alueella, jota voidaan myös käyttää yrityksen vierailutilana. Kukin alayksikkö muodostaa oman eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen laskentaperustansa riippuen siitä alueesta, jossa se on rekisteröity. Tällä tavoin yritys, joka on rekisteröity muualla kuin järjestelmän tukikelpoisella alueella, on tukikelpoinen, jos ja siltä osin kuin se harjoittaa taloudellista toimintaa tukikelpoisella alueella sijaitsevassa alayksikössä.

         3.4   Liikkuvat palvelut – tarkasteltavana oleva toimenpide

               (13)

               Rekisteröintiä koskevasta pääsäännöstä poiketen järjestelmää sovelletaan myös yrityksiin, jotka on rekisteröity tukikelpoisen alueen ulkopuolella, jotka vuokraavat työntekijöitä tukikelpoiselle alueelle ja joiden työntekijät liikkuvat työssään tukikelpoisella alueella. Tällaisesta työstä käytetään tässä päätöksessä nimitystä ”liikkuvat palvelut”. Tässä päätöksessä tarkastellaan tätä poikkeusta, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’poikkeussääntö’. Poikkeussäännön kansallinen oikeusperusta on Norjan suurkäräjien 5 päivänä joulukuuta 2013 antaman päätöksen N:o 1482 1 §:n 4 momentti, jossa säädetään muun muassa vuonna 2014 annetun Norjan sosiaalivakuutuslain mukaisten verokantojen määrittelystä.

               (14)

               Poikkeusta sovelletaan ainoastaan silloin, kun työntekijä oleskelee vähintään puolet työpäivistään tukikelpoisella alueella. Alennettua verokantaa sovelletaan ainoastaan siihen työn osaan, joka suoritetaan tukikelpoisella alueella. Rekisteröintijakso on pääsääntöisesti yksi kalenterikuukausi. Sosiaaliturvamaksut lasketaan sillä alueella sovellettavan verokannan perusteella, jossa työnantajan katsotaan harjoittavan liiketoimintaansa.

               (15)

               Tämä tarkoittaa, että jos esimerkiksi Oslossa (joka sijaitsee tukikelpoisuuden piiriin kuulumattomalla alueella 1, jossa verokanta on siten tavanomainen 14,1 prosenttia) rekisteröidyn yksikön työntekijä suorittaa 60 prosenttia yhden kalenterikuukauden työstään Vardøssa (joka sijaitsee alueella 5, jossa verokanta on 0 prosenttia) ja loput Oslossa, yritys voi soveltaa nollaverokantaa Vardøssa suoritetusta työstä maksettavaan palkkaan, mutta ei Oslossa suoritetusta työstä maksettavaan palkkaan.

         4.   EFTAn tuomioistuimen tuomio

               (16)

               EFTAn tuomioistuin kumosi valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL siltä osin kuin päätöksellä lopetettiin alustava tutkimus tukitoimenpiteestä, joka sisältyy Norjan suurkäräjien 5 päivänä joulukuuta 2013 antaman päätöksen N:o 1482 1 §:n 4 momenttiin, jossa säädetään muun muassa vuonna 2014 annetun Norjan sosiaalivakuutuslain mukaisten verokantojen määrittelystä.

               (17)

               EFTAn tuomioistuin päätteli (15), että valvontaviranomainen ei ollut arvioinut olosuhteita ja niiden seurauksia sen selvittämiseksi, oliko Norjan suurkäräjien päätöksen 1 §:n 4 momentissa vahvistettu sääntö yhteensopiva ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla etenkin, kun tarkastellaan poikkeussäännön vaikutusta kilpailuun ja kauppaan ja sen yhteensopivuutta vuosille 2014–2020 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (16) 16 kohdan kanssa. Tuomioistuimen mukaan valvontaviranomaisen olisi pitänyt suorittaa tällainen yksityiskohtainen arviointi ilmoitettua järjestelmää tarkastellessaan.

               (18)

               Norjan suurkäräjien päätöksen N:o 1482 1 §:n 4 momentin sanamuoto ilmentää poikkeussääntöä (joka on tämän päätöksen kohteena), ja siinä säädetään vastaavasta kiertämisen torjuntatoimenpiteestä. Sen tarkoituksena on estää yrityksiä hakemasta tukea järjestelmästä siten, että ne ainoastaan rekisteröivät yrityksen alueella, jossa sosiaaliturvamaksut ovat pienemmät, ja ryhtyvät tämän jälkeen tarjoamaan liikkuvia palveluja tai vuokraavat työntekijöitään työhön sellaiselle alueelle, jossa sosiaaliturvamaksut ovat korkeammat. Kiertämisen torjuntatoimenpide ei ole tämän menettelyn kohteena (17).

         5.   Norjan viranomaisten huomautukset EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen N:o 489/15/KOL

               (19)

               Valvontaviranomaisen aloitettua muodollisen tutkintamenettelyn Norjan viranomaiset ovat selventäneet (18) näkemystään siitä, että sosiaaliturvamaksujen järjestelmässä sovellettava verokanta on jo ennen vuotta 2007 määräytynyt sen perusteella, millä alueella työnantajan on katsottu harjoittavan liiketoimintaansa. Säännön taustalla on olettama siitä, että ainoastaan tukikelpoisella alueella taloudellista toimintaa harjoittavien yritysten tulisi saada tukea ja ainoastaan siltä osin kuin ne tarjoavat alueella taloudellisia palveluja. Rekisteröinnillä ei ole ratkaisevaa merkitystä.

               (20)

               Eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmän perusteella myönnetty tuki on vuodessa noin 6,85 miljardia Norjan kruunua (19). Norjan viranomaiset ovat esittäneet vuoden 2015 kahdeksalta ensimmäiseltä kuukaudelta kerättyjen tietojen perusteella arvion poikkeussäännön vaikutuksista eri alueilla koko vuonna 2015. Alueet 1, 2, 3, 4 ja 4a on kuvattu päätöksen N:o 225/14/KOL 25 kohdassa. Alue 1 käsittää Norjan keskeiset alueet sekä kaikki Norjan ulkopuoliset alueet. Alueella 1 harjoitettuun toimintaan ei voida myöntää tukea järjestelmästä. Sitä ei voida myöntää myöskään alueella 1a harjoitettuun toimintaan. Norjan viranomaiset ovat kuitenkin perustaneet alueelle 1a järjestelmän, jossa sosiaaliturvamaksuja on alennettu. Alennus on myönnetty vähämerkityksisenä tukena. Toimenpiteet, jotka täyttävät vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen (20) edellytykset, eivät ole ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua tukea.

                  Taulukko

                  Taulukossa esitetään arvio tuesta, jota tukijärjestelmässä tarkoitetuilla alueilla rekisteröidyille yrityksille on myönnetty poikkeussäännön johdosta vuonna 2015

                           Alue

                           Miljoonaa Norjan kruunua

                           1

                           240

                           1a

                           38

                           2

                           9

                           3

                           1

                           4

                           1

                           4a

                           10

                           Yhteensä

                           300

               (21)

               Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että luvut voivat vaihdella huomattavasti liikkuvien palvelujen luonteen mukaan. Suurissa rakennushankkeissa käytetään tyypillisesti liikkuvia palveluja, mikä lisää niiden käyttöä. Tukikelpoisilla alueilla paljon toimintaa harjoittavat yritykset voivat järjestää toimintansa uudelleen perustamalla alayksiköitä kyseisille alueille. Tämä vaikuttaa myös poikkeussäännön arvioituun vaikutukseen. Norjan viranomaiset korostavat vielä myönteisiä välillisiä vaikutuksia, joita rakennusalan toiminnan lisääntymisellä on muiden alojen työllisyyteen tukikelpoisilla alueilla.

               (22)

               Poikkeussäännön avulla tukikelpoisten alueiden yritykset voivat hankkia työvoimaa alhaisemmilla kustannuksilla. Ilman sitä näiden yritysten olisi vaikeampaa houkutella erikoistunutta työvoimaa. Liikkuvien palvelujen kautta saadulla erikoistuneella työvoimalla voidaan myös lisätä paikallisyritysten tietoja ja osaamista. Tämä ammattitaito voi säilyä yrityksessä vielä sen jälkeen, kun liikkuva työntekijä on jo poistunut sieltä, millä on pysyvä vaikutus paikalliseen työvoimaan ja yrityksiin.

               (23)

               Poikkeussääntö asettaa kaikki tukikelpoisen alueen talouden toimijat yhtäläiseen asemaan. Paikalliset yritykset hyötyvät kilpailusta, sillä liikkuvat palvelut ovat muita edullisempia.

               (24)

               Tukikelpoisilla alueilla väliaikaisesti oleskelevat työntekijät edistävät paikallista taloutta ostamalla hyödykkeitä ja palveluja. Vaikutus on väliaikainen, kun liikkuvat palvelut liittyvät väliaikaiseen hankkeeseen. Pitkäaikainen se on vastaavasti silloin, kun liikkuvia palveluja käytetään alueella pysyvästi.

               (25)

               Keskeisillä alueilla rekisteröidyt yritykset, jotka tarjoavat liikkuvia palveluja tukikelpoisilla alueilla, voivat palkata paikallista työvoimaa. Vaikka nämä työpaikat ovat väliaikaisia, ne lisäävät palkkatuloja tukikelpoisilla alueilla, mikä puolestaan lisää taloudellista toimintaa. Norjan viranomaiset väittävät, että poikkeussääntö alentaa työvoimakustannuksia ja tällainen työvoima on edullisempaa alueilla, joilla sitä voidaan käyttää. Tämä lisää työllisyyttä.

         6.   Asianomaisten osapuolten huomautukset

   6.1   Kimek Offshore AS

               (26)

               Kimek Offshore AS, jäljempänä ’Kimek’, on öljy- ja kaasuteollisuuden palveluyritys. Se kuuluu Kimek-konserniin. Kimek sijaitsee Finnmarkin läänissä Kirkenesissä, jossa sosiaaliturvamaksujärjestelmän verokanta on nolla prosenttia.

               (27)

               Kimek on esittänyt huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely sekä edellä tiivistetysti esitetyistä Norjan viranomaisten huomautuksista.

               (28)

               Kimek katsoo, että Norjan viranomaiset eivät pääosin ole esittäneet asiakirjanäyttöä väitteistä, joiden mukaan poikkeussäännöllä myötävaikutetaan hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, tukitoimenpiteisiin on tarve, sääntö on tarkoituksenmukainen, sillä on kannustava vaikutus, se on oikeasuhteinen ja kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset vältetään.

               (29)

               Kimekin kilpailijat ovat pääosin sijoittautuneet muualle kuin aluetukikelpoisille alueille. Kimek vastustaa poikkeussääntöä, koska sen johdosta tukikelpoisten alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset voivat hyötyä tukijärjestelmästä, kun ne harjoittavat toimintaa tukikelpoisilla alueilla. Se väittää, ettei kyseisiin yrityksiin kohdistu samoja haasteita kuin tukikelpoisilla alueilla sijaitseviin yrityksiin. Sen mukaan poikkeussäännön avulla ei pystytä vähentämään väestökatoa ja säilyttämään asutusmallia tukikelpoisilla alueilla. Siitä on päinvastoin vahinkoa tukikelpoisilla alueilla sijaitseville yrityksille.

               (30)

               Kimek on eri mieltä Norjan viranomaisten kanssa siitä, että poikkeussäännön avulla paikalliset yritykset voivat hankkia alhaisemmilla kustannuksilla erikoistunutta työvoimaa, jota ei muuten olisi saatavilla. Se väittää, etteivät Norjan viranomaiset ole osoittaneet näin olevan eivätkä ole esittäneet tästä asiakirjanäyttöä.

               (31)

               Kimek väittää, että poikkeussääntö saattaa aiheuttaa aivovuotoa tukikelpoisilta alueilta, koska siellä ei ole töitä.

               (32)

               Kimek huomauttaa, etteivät Norjan viranomaiset ole esittäneet asiakirjanäyttöä siitä, että muut kuin paikallisesti rekisteröidyt yritykset palkkaavat tukikelpoisella alueella asuvia työntekijöitä.

               (33)

               Kimek väittää lisäksi, että liikkuvat offshore-työntekijät eivät piristä paikallistaloutta merkittävästi. He asuvat öljynporauslautoilla, joilla he viettävät suuren osan vapaa-ajastaan ja joilla he myös ruokailevat.

               (34)

               Kimek toteaa Norjan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan liikkuvien työntekijöiden tiedot ja osaaminen jäävät paikallisiin yrityksiin, ettei sen mielestä näin vähennetä tai estetä väestökatoa.

               (35)

               Kimek väittää, etteivät Norjan viranomaiset ole esittäneet asiakirjanäyttöä siitä, kuinka poikkeussäännöllä lisätään kilpailua. Kimek viittaa tältä osin Norjan työlainsäädännön erityispiirteeseen, jonka mukaan liikkuvia työntekijöitä lähettävät yritykset voivat sallia työntekijöidensä työskentelevän 12 tunnin vuoroissa, kun taas paikallisiin yrityksiin sovelletaan 8 tunnin työaikarajoitusta. Tämä asettaa paikalliset yritykset merkittävästi epäedulliseen asemaan.

         6.2   NHO Finnmark

               (36)

               NHO Finnmark on Norjan työnantajien liiton (Næringslivets Hovedorganisasjon, NHO) paikallistoimisto. Se tukee edellä esitettyjä Kimekin huomautuksia.

               (37)

               NHO Finnmark katsoo, että aluetukea olisi myönnettävä ainoastaan yrityksille, jotka sijaitsevat aluetukikelpoisilla alueilla. Tukikelpoisten alueiden ulkopuolella rekisteröidyillä yrityksillä ei ole samoja haasteita kuin tukikelpoisilla alueilla rekisteröidyillä yrityksillä. Poikkeussäännön avulla ei pystytä vähentämään väestökatoa ja säilyttämään asutusmallia. Siitä on NHO Finnmarkin mukaan päinvastoin vahinkoa tukikelpoisilla alueilla sijaitseville yrityksille.

               (38)

               Kimekin tavoin NHO Finnmark korostaa, että Norjan työlainsäädännössä annetaan erityistä etua yrityksille, joita ei ole rekisteröity tukikelpoisella alueella. NHO Finnmark katsoo, etteivät liikkuvat työntekijät edistä paikallistaloutta samalla tavoin kuin alueella asuvat työntekijät.

         7.   Norjan viranomaisten huomautukset asianomaisten osapuolten esittämistä huomautuksista

               (39)

               Norjan viranomaiset toteavat vastauksessaan asianomaisten osapuolten huomautuksiin, että muodollisen tutkintamenettelyn kohteena on poikkeussääntö eikä varsinainen tukijärjestelmä. Norjan viranomaiset selittävät, että poikkeussääntö ilmentää sitä yleistä periaatetta, että aluetukea tulisi myöntää järjestelmään kuuluvilla maantieteellisillä alueilla tosiasiassa harjoitettavaan taloudelliseen toimintaan.

               (40)

               Norjan viranomaiset korostavat, ettei sen paremmin ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa kuin alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissakaan edellytetä, että aluetuen saajien on oltava rekisteröity aluetukikelpoisella alueella. Ne ovat yhtä mieltä Kimekin kanssa siitä, että tukikelpoisilla alueilla muodollisesti rekisteröityjen yritysten haasteet eivät välttämättä ole täysin samat kuin muualla rekisteröityjen yritysten, jotka tarjoavat liikkuvia palveluja tukikelpoisilla alueilla. Norjan viranomaiset eivät kuitenkaan jaa Kimekin käsitystä siitä, että tukikelpoisen alueen ulkopuolella rekisteröidyillä yrityksillä ei olisi samoja haasteita työskentelyssä tukikelpoisella alueella. Ilmasto-olot ja etäisyys alihankkijoihin ovat molemmilla samat. Lisäksi liikkuvia työntekijöitä lähettäville yrityksille aiheutuu lisäkustannuksia henkilöstön matkustamisesta ja asumisesta. Norjan viranomaiset huomauttavat, että Kimekin väitteet koskevat öljyalaa, jolla yritys toimii. Niiden mukaan tuen soveltuvuutta on arvioitava yleisemmin siten, että huomioon otetaan kaikkien merkityksellisten alojen yritysten kohtaamat tietyt tai pysyvät haitat.

               (41)

               Norjan viranomaiset väittävät, että yritysten on vaikea rekrytoida ammattitaitoista työvoimaa maan kolmessa pohjoisimmassa läänissä, ja viittaavat väitteensä tueksi Norjan sosiaaliturvalaitoksen Finnmarkin läänin työllisyys- ja hyvinvointiosaston, NAV Finnmarkin (Arbeids- og velferdsetaten), raporttiin (21). Nordlandin ja Tromssan lääneissä 14 prosentilla raportissa tarkastelluista yrityksistä on ollut vaikeuksia rekrytoida työntekijöitä ammattitaitoisen työvoiman puutteen vuoksi. Finnmarkin läänissä tämä osuus oli 11 prosenttia.

               (42)

               Norjan viranomaiset korostavat, että tukikelpoisilla alueilla rekisteröidyt yritykset voivat soveltaa sosiaaliturvamaksujärjestelmän alennettua verokantaa kaikkiin työllisyyskuluihinsa (jos ne eivät tarjoa liikkuvia palveluja tukikelpoisen alueen ulkopuolella), kun taas muualla rekisteröidyt liikkuvia palveluja tarjoavat yritykset voivat soveltaa alennettua verokantaa ainoastaan, jos työntekijä työskentelee vähintään puolet työajastaan tukikelpoisella alueella, ja silloinkin ainoastaan siellä tosiasiassa suoritetusta työstä maksettuihin palkkoihin.

               (43)

               Aluetuen välillistä vaikutusta koskevien väitteidensä tueksi Norjan viranomaiset ovat viitanneet kahteen tutkimukseen, jotka käsittelevät öljyntuotannon vaikutuksia Pohjois-Norjassa (22). Finnmarkissa toteutetusta Snøhvit-öljyntuotantohankkeesta tehdyn ensimmäisen tutkimuksen mukaan hankkeen suora työllisyysvaikutus oli 230 henkilötyövuotta ja välillinen vaikutus sen lisäksi 170 henkilötyövuotta. Norjan viranomaiset huomauttavat, että nämä ovat hankkeen vaikutuksia eivätkä suoraan tulosta tietystä toimenpiteestä. Toinen tutkimus osoittaa, että öljyntuotantoalan merkittävin välillinen vaikutus kohdistuu ns. yksityisten palvelujen alaan, joka käsittää ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan, henkilöstön toimittamisen, koneiden ja kuljetuskaluston vuokrauksen, lakiasiainpalvelut ja laskentatoimen palvelut, arkkitehtipalvelut, hotelli- ja ravintolapalvelut sekä viemäröinnin ja jätehuollon.

               (44)

               Norjan viranomaiset kyseenalaistavat Norjan työlainsäädännön merkityksen poikkeussäännön arvioinnissa. Ne huomauttavat, että kaikki yritykset voivat joka tapauksessa vedota valittajan mainitsemaa 8 tunnin työaikarajoitusta koskevan poikkeuksen oikeudelliseen perustaan riippumatta työntekijän ja työnantajan sijainnista. Edellytyksenä on kuitenkin, että yritys on tehnyt tariffisopimuksen.

         II   ARVIOINTI

   1.   Valtiontuen olemassaolo

               (45)

               ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

               (46)

               Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: i) toimenpide on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; ii) se tuo tuensaajalle valikoivaa taloudellista etua; ja iii) se on omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua.

               (47)

               Valvontaviranomainen totesi päätöksessä N:o 225/14/KOL, että vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmä oli tukijärjestelmä. Valvontaviranomainen viittaa kyseisen päätöksen 68–74 kohdassa esitettyyn päättelyyn. Liikkuvien palvelujen poikkeussääntö on osa tukijärjestelmästä annettuja säännöksiä. Sillä laajennetaan järjestelmän soveltamisalaa ulottamalla mahdollisten edunsaajien joukko koskemaan yrityksiä, joita ei ole rekisteröity tukikelpoisilla alueilla. Samalla tavoin kuin muun järjestelmässä myönnetyn tuen tapauksessa, myös kyseisen järjestelmän ulottaminen kattamaan tukikelpoisten alueiden ulkopuolella rekisteröidyt yritykset tarkoittaa valikoivan edun antamista yrityksille valtion varoista. Tämä etu on omiaan vaikuttamaan kauppaan ja vääristämään kilpailua.

         2.   Menettelyvaatimukset

               (48)

               Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa: ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.– – Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.”

               (49)

               Norjan viranomaiset panivat poikkeussäännön täytäntöön 1 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen sen jälkeen, kun valvontaviranomainen oli hyväksynyt sen päätöksellä N:o 225/14/KOL. Tuesta tuli sääntöjenvastaista tukea EFTAn tuomioistuimen kumottua valvontaviranomaisen hyväksynnän. Norjan viranomaiset keskeyttivät tarkasteltavana olevan poikkeussäännön soveltamisen 1 päivänä tammikuuta 2016 siihen saakka, kunnes muodollinen tutkintamenettely saadaan päätökseen.

         3.   Tuen soveltuvuus ETA-markkinoille

               (50)

               Valvontaviranomaisen on arvioitava, onko poikkeussääntö sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

               (51)

               Liikkuvien palvelujen poikkeussäännön ansiosta yritykset, joita ei ole rekisteröity tukikelpoisella alueella, hyötyvät alhaisemmista sosiaaliturvamaksuista, jos ja siltä osin kuin ne harjoittavat taloudellista toimintaa tukikelpoisella alueella. ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tai alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (tai yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa (23) säädetyissä aluetukea koskevissa säännöissä) ei edellytetä, että aluetukea saavien yritysten täytyisi olla rekisteröity tukikelpoisilla alueilla.

               (52)

               Aluetuella voidaan edistää tehokkaasti heikommassa asemassa olevien alueiden taloudellista kehitystä ainoastaan silloin, kun se myönnetään lisäinvestointien tai taloudellisen toiminnan houkuttelemiseksi kyseisille alueille (24). Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa sallitaan sekä alueellinen investointituki että alueellinen toimintatuki. Alueellisen investointituen on tarkoitus lisätä investointeja valvontaviranomaisen hyväksymän Norjan aluetukikartan kattamilla alueilla (25). Alueellista toimintatukea tarkasteltaessa kohde on toisenlainen. Alueellinen toimintatuki voi kuulua ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan ainoastaan, jos se on myönnetty epäedullisessa asemassa olevien alueiden yritysten kohtaamien tiettyjen tai pysyvien haittojen lieventämiseen (26). Tässä yhteydessä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 16 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Toimintatuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos sen tavoitteena on – – estää tai vähentää väestökatoa erittäin harvaan asutuilla alueilla.”

               (53)

               On täysin selvää, että järjestelmän maantieteellinen soveltamisala on rajattu epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin. Tämän päätöksen soveltamisala rajoittuu poikkeussääntöön. Kyse on siitä, onko sääntö valtiontukisääntöjen mukainen. Säännön perusteella järjestelmään kuuluvien alueiden ulkopuolella rekisteröidyt yritykset voivat hyötyä järjestelmän tuesta siltä osin kuin ne harjoittavat taloudellista toimintaa epäedullisessa asemassa olevilla alueilla.

               (54)

               Valvontaviranomainen on Norjan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, ettei poikkeussääntöä voida arvioida irrallaan vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmästä, johon se kuuluu. Se viittaa tältä osin päätöksessä N:o 225/14/KOL esittämäänsä järjestelmää koskevaan arviointiin, jossa se totesi järjestelmän olevan sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Valvontaviranomainen totesi kyseisessä päätöksessä, että järjestelmä myötävaikuttaa hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen (27), tukitoimenpiteisiin on tarve (28), järjestelmä on tarkoituksenmukainen (29), sillä on kannustava vaikutus (30), se on oikeasuhteinen (31) ja kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset vältetään (32). Näitä yleisiä arviointiperiaatteita sovelletaan tukijärjestelmään kokonaisuutena. Valvontaviranomainen ei arvioi tukijärjestelmään kuuluvia yksittäisiä sääntöjä erikseen näiden yleisten arviointiperiaatteiden mukaisesti.

               (55)

               Se, että EFTAn tuomioistuin totesi poikkeussäännön olevan erotettavissa muusta järjestelmästä (33), ei tarkoita sitä, että sääntöä pitäisi arvioida erillään siitä. Erotettavuudessa on kyse siitä, onko tietty järjestelmän osa niin läheisessä yhteydessä järjestelmään, ettei sitä voida loogisesti irrottaa järjestelmästä. Vaikka poikkeussääntö voidaan loogisesti erottaa vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmästä siinä mielessä, että se voidaan poistaa järjestelmästä menettämättä järjestelmän olemassaolon kannalta keskeisen tärkeää osaa, valvontaviranomaisen on arvioitava poikkeussäännön soveltuvuus ottaen huomioon, että se on osa yleistä tukijärjestelmää.

               (56)

               Tämä yleinen tukijärjestelmä kuuluu olennaisesti siihen asiayhteyteen, jossa poikkeussääntöä sovelletaan. Poikkeussäännöllä poiketaan nimittäin ainoastaan yleisen järjestelmän säännöistä (34). Valvontaviranomaisen on siten otettava huomioon myös se, että yleisen järjestelmän on pätevästi todettu olevan sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa (ennen poikkeussäännön käyttöönottoa).

               (57)

               Norjan viranomaiset ovat esittäneet yleiskatsauksen poikkeussäännön rahoitusvaikutuksista (ks. edellä 20 kohta ja taulukko).

               (58)

               Poikkeussäännöllä ja järjestelmällä, johon se kuuluu, on molemmilla alueellinen tavoite. Säännön tarkoituksena on lisätä työpaikkoja tukikelpoisilla alueilla. Työpaikkojen lisääminen on kuitenkin vain keino saavuttaa tuen tavoite, joka on vähentää tai ehkäistä väestökatoa. Tuen soveltuvuutta arvioitaessa on olennaisen tärkeää ottaa huomioon toimenpiteen laajemmat talousvaikutukset.

               (59)

               Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat jo osoittaneet, että tukitoimenpiteitä tarvitaan taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tukikelpoisille alueille. Tämä koskee yhtä lailla kaikkia tukikelpoisilla alueilla taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä riippumatta siitä, onko ne rekisteröity alueella. Norjan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet riittävällä tavalla, että liikkuvien palvelujen tukeminen piristää taloudellista toimintaa tukikelpoisilla alueilla. Tämä on yhdenmukaista alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 6 ja 71 kohdan kanssa, joissa viitataan taloudellista toimintaa houkuttelevaan tukeen. Kimek ja NHO Finnmark katsovat, että tuki olisi rajattava koskemaan ainoastaan tukikelpoisilla alueilla rekisteröityjä yrityksiä. Valvontaviranomainen katsoo puolestaan, että liikkuvia palveluja tarjoavilla yrityksillä on samoja haasteita (ilmasto, etäisyys alihankkijoihin) kuin paikallisesti rekisteröidyillä yrityksillä. Valvontaviranomainen toteaa tästä, etteivät asianomaiset osapuolet eli Kimek ja NHO Finnmark ole tuoneet esille mitään erityisiä haasteita, joiden vuoksi paikallisesti rekisteröityjen yritysten toiminta olisi vaikeampaa kuin liikkuvia palveluja tarjoavien yritysten näiden harjoittaessa toimintaansa tukikelpoisilla alueilla.

               (60)

               Toisaalta valvontaviranomainen katsoo, etteivät Norjan viranomaiset ole esittäneet asiakirjanäyttöä siitä, että liikkuvia palveluja tarjoavat yritykset palkkaavat paikallisia työntekijöitä pysyvästi tukikelpoisilla alueilla. Norjan viranomaiset eivät ole esittäneet talousteorioita tai yleisiä huomioita tukeakseen väitettään siitä, että työntekijöille tarjotaan pysyviä työpaikkoja. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, etteivät Norjan viranomaiset ole osoittaneet, että poikkeussääntö johtaa pysyvien työpaikkojen syntymiseen tukikelpoisilla alueilla. Tämä ei kuitenkaan ole aluetuen soveltuvuuden välttämätön edellytys (35). Kuten edellä todettiin, aluetuen myöntämisen perusteena tulisi olla taloudellisen toiminnan houkutteleminen alueelle. Tämä pätee siitä riippumatta, onko taloudellista toimintaa harjoittava yritys rekisteröity kyseisellä alueella.

               (61)

               Norjan viranomaiset väittävät poikkeussäännön välillisemmistä vaikutuksista, että niitä ovat paitsi se, että liikkuvat työntekijät lisäävät hyödykkeiden ja palvelujen myyntiä, myös se, että paikallisten yritysten tiedot ja osaaminen lisääntyvät. Järjestelmää ei ole suunniteltu vain yhdelle alalle, vaan se kattaa suurimman osan Norjan talouden aloista (36). Järjestelmän laaja-alaisuuden vuoksi valvontaviranomainen katsoo Norjan viranomaisten tavoin, että toimenpiteen välillisiä vaikutuksia on arvioitava laajasti. Yksittäisten alojen tarkastelusta on kuitenkin hyötyä tutkittaessa poikkeussäännön todellisia vaikutuksia. Norjan viranomaiset ovat esittäneet tutkimuksia tukeakseen näkemystään siitä, että liikkuvilla palveluilla on myönteinen välillinen vaikutus tukikelpoisilla alueilla. Kuten edellä on todettu, Norjan viranomaiset ovat viitanneet kahteen tutkimukseen, jotka käsittelevät öljyntuotannon vaikutuksia Pohjois-Norjassa. Finnmarkissa toteutetusta Snøhvit-öljyntuotantohankkeesta tehdyn ensimmäisen tutkimuksen mukaan hankkeen suora työllisyysvaikutus oli 230 henkilötyövuotta ja välillinen vaikutus sen lisäksi 170 henkilötyövuotta. Toinen tutkimus osoittaa, että öljyntuotantoalan merkittävin välillinen vaikutus kohdistuu ns. yksityisten palvelujen alaan, joka käsittää ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan, henkilöstön toimittamisen, koneiden ja kuljetuskaluston vuokrauksen, lakiasiainpalvelut ja laskentatoimen palvelut, arkkitehtipalvelut, hotelli- ja ravintolapalvelut sekä viemäröinnin ja jätehuollon.

               (62)

               Valvontaviranomaisen mukaan näissä tutkimuksissa havaittiin huomattavia myönteisiä välillisiä vaikutuksia. Koska välillisiä vaikutuksia on kuitenkin vaikea tarkastella erikseen, erityinen painoarvo on annettava yleisille havainnoille tarkasteltavana olevan kaltaisen toimenpiteen vaikutuksista. Valvontaviranomainen on vakuuttunut siitä, että liikkuvien palvelujen tukeminen edistää paikallisten hyödykkeiden ja palvelujen myyntiä ja hyödyttää siten paikallistaloutta. Tämä koskee erityisesti paikkakunnalle päivittäin matkustavia työntekijöitä etenkin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, sillä he todennäköisesti mm. yöpyvät hotelleissa ja syövät ravintoloissa. Tällä perusteella valvontaviranomainen on vakuuttunut siitä, että poikkeussäännöllä on huomattavan myönteinen välillinen vaikutus väestökadon estämiseen tai vähentämiseen erittäin harvaanasutuilla alueilla.

               (63)

               Kimek väittää, että liikkuvat offshore-työntekijät eivät piristä paikallistaloutta merkittävästi. He asuvat öljynporauslautoilla, joilla he viettävät suuren osan vapaa-ajastaan ja joilla he myös ruokailevat. Valvontaviranomainen toteaa, että tiettyjen työntekijöiden osuus poikkeussäännön välillisestä vaikutuksesta on pienempi heidän työnsä luonteen vuoksi. Poikkeussääntöä ei kuitenkaan ole rajattu tietylle alalle, vaan se on horisontaalinen sääntö, jota sovelletaan kaikilla aloilla.

               (64)

               Henkilö, joka suorittaa tiettyä tietoa ja osaamista vaativia liikkuvia palveluja, pystyy siirtämään tämän tiedon ja osaamisen paikalliselle yritykselle. Valvontaviranomainen panee merkille Kimekin todenneen, ettei se, että tukikelpoisilla alueilla sijaitseville yrityksille liikkuvia palveluja suorittavat työntekijät siirtävät tietoaan ja osaamistaan näihin yrityksiin, estä tai vähennä väestökatoa. Valvontaviranomaisen mukaan tieto ja osaaminen ovat välttämätön edellytys usean taloudellisen toiminnan harjoittamiselle ja siten tärkeitä tekijöitä työllisyyden ylläpitämisessä tukikelpoisilla alueilla. Erityisesti ne paikalliset yritykset, jotka toteuttavat liikkuvia palveluja tarjoavien yritysten kanssa yhteisiä hankkeita (kuten suuria rakennushankkeita), voivat lisätä tämäntyyppisissä hankkeissa tarvittavaa tietoaan, osaamistaan ja ammattitaitoaan alalla. Tästä olisi pysyvää hyötyä paikallisesti rekisteröidyille yrityksille. Paikallisesti rekisteröidyt yritykset voivat lisäksi hyötyä tiedosta ja osaamisesta, jota saadaan vuorovaikutuksesta ja työskentelystä liikkuvia palveluja (kuten konsulttipalveluja ja muita asiantuntijapalveluja) tarjoavien yritysten kanssa, siltä osin kuin niiden toimintaa voidaan Norjan lain mukaan luonnehtia liikkuviksi palveluiksi. Valvontaviranomainen katsoo Norjan viranomaisten tavoin, että liikkuvien työntekijöiden paikallisesti rekisteröityihin yrityksiin mukanaan tuoma tieto ja osaaminen voivat olla tärkeitä tekijöitä ylläpidettäessä ammattitaitoisen työvoiman työllisyyttä tukikelpoisilla alueilla. Näin voidaan tehokkaasti estää tai vähentää väestökatoa kyseisillä alueilla.

               (65)

               Tiedon ja osaamisen siirtymisen lisäksi paikalliset yritykset voivat hankkia alhaisemmilla kustannuksilla käyttöönsä erikoistunutta työvoimaa, jota ei muuten olisi saatavilla. Paikalliset yritykset hyötyvät tästä, sillä liikkuvien palvelujen alhaisemmat kustannukset lisäävät liiketoiminnan harjoittamisen houkuttelevuutta tukikelpoisilla alueilla ja tekevät siitä kannattavampaa. Poikkeussääntö asettaa kaikki tukikelpoisen alueen talouden toimijat yhtäläiseen asemaan niiden sosiaaliturvamaksujen osalta, joita ne maksavat alueella toimiessaan.

               (66)

               Lyhyesti sanottuna valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat perustelleet asianmukaisesti sen, että liikkuvien palvelujen tuilla on myönteinen välillinen vaikutus. Niiden ansiosta tukikelpoisilla alueilla ostetaan enemmän hyödykkeitä ja palveluja, mikä puolestaan hyödyttää näiden alueiden työmarkkinoita. Valvontaviranomainen on lisäksi vakuuttunut siitä, että liikkuvien palvelujen tuilla lisätään erikoistuneen työvoiman käyttöä alhaisemmilla kustannuksilla ja tiedon ja osaamisen siirtymistä paikallisiin yrityksiin. Nämä ovat olennaisen tärkeitä seikkoja usean taloudellisen toiminnan jatkumiseksi tukikelpoisilla alueilla. Poikkeussäännöllä estetään ja vähennetään siis osaltaan väestökatoa erittäin harvaanasutuilla alueilla.

               (67)

               Poikkeussäännön kilpailuun ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta Norjan viranomaiset väittävät, että poikkeussääntö luo tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille epäedullisessa asemassa olevilla alueilla toimiville yrityksille, sillä se koskee yhtä lailla kaikkia ETA-alueelle sijoittautuneita yrityksiä. Norjan ulkopuolella rekisteröidyt yritykset, jotka lähettävät työntekijöitään tukikelpoisille alueille ja joihin sovelletaan Norjan sosiaaliturvamaksuja, hyötyvät poikkeussäännöstä, jos ne täyttävät tietyt edellytykset. Jos poikkeussääntöä ei sovellettaisi, nämä yritykset olisi rekisteröitävä kyseisellä alueella, jotta niihin sovellettaisiin samoja verotussääntöjä kuin paikallisesti rekisteröityihin norjalaisiin yrityksiin. Tämä loisi esteen markkinoille tulolle ja olisi vastoin alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 134 kohtaa. Siinä todetaan seuraavaa: ”Jos tuki on välttämätön ja oikeasuhteinen – – yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset kompensoivat sen kielteiset vaikutukset. Eräissä tapauksissa tuki voi kuitenkin johtaa markkinarakenteen tai toimialan tai teollisuusalan ominaispiirteiden muuttumiseen niin, että se voi merkittävästi vääristää kilpailua asettamalla markkinoille tulolle tai niiltä poistumiselle esteitä, johtamalla korvaavuusvaikutuksiin tai muuttamalla kauppavirtojen suuntaa. Näissä tapauksissa on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat havaitut kielteiset vaikutukset.” Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo, että poikkeussäännöllä vältetään kilpailuun ja markkinoille tuloon kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Tämä on myönteistä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 3 kohdan näkökulmasta, sillä siinä todetaan, että aluetuen arvioinnissa punnitaan tarve alueellisen kehityksen tukemiseen samalla, kun varmistetaan ETA-valtioiden väliset tasapuoliset toimintaedellytykset. Kuten edellä todettiin, valvontaviranomainen ei ole vakuuttunut Kimekin väitteestä, jonka mukaan tukikelpoisilla alueilla rekisteröidyillä yrityksillä on pysyvämpiä vaikeuksia kuin niillä yrityksillä, jotka lähettävät työntekijöitään työhön alueelle väliaikaisesti. Tukikelpoisten alueiden ulkopuolella rekisteröidyt yritykset voivat päinvastoin joutua epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna paikallisiin yrityksiin muun muassa henkilöstön matkustus- ja asumiskustannusten vuoksi.

               (68)

               Liikkuvia palveluja tarjoavat yritykset voivat tietyin rajoituksin rekisteröidä alayksiköitä tukikelpoisella alueella. Jos liikkuviin palveluihin ei sovellettaisi poikkeussääntöä tukikelpoisilla alueilla, yritysten kohtelussa olisi eroja sen mukaan, onko palveluja tarjoava yritys perustanut alayksikön tukikelpoiselle alueelle. On vaarana, että tästä aiheutuva kielteinen vaikutus kohdistuu vahvemmin ulkomailla rekisteröityihin yrityksiin kuin Norjassa rekisteröityihin yrityksiin. Voidaan olettaa, että muualla kuin Norjassa rekisteröidyt yritykset, erityisesti pk-yritykset, tuntevat huonommin yritysten rekisteröintiä koskevien Norjan sääntöjen erityispiirteet ja niiden vaikutukset sosiaaliturvamaksuihin. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että poikkeussäännöllä vältetään kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset (esteiden luominen markkinoille tulolle ja kauppavirtojen suuntautuminen uudelleen), mikä on sopusoinnussa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 134 kohdan kanssa.

               (69)

               Norjan viranomaisten viimeisistä huomautuksista käy ilmi, ettei liikkuvia palveluja tarjoavia yrityksiä ja paikallisesti rekisteröityjä yrityksiä kohdella perusteettomasti eri tavalla Norjan työlainsäädännössä, kuten asianomaiset osapuolet ovat väittäneet. Valvontaviranomainen ei tästä syystä tutki tätä väitettä enempää.

               (70)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että poikkeussääntö on sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

         4.   Päätelmät

               (71)

               Kuten edellä on todettu, valvontaviranomainen päättelee, että vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmään kuuluva liikkuvien palvelujen poikkeussääntö on sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa. Järjestelmään kuuluva sääntö hyväksytään näin ollen siihen saakka, kunnes valvontaviranomaisen järjestelmälle antama hyväksyntä päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Vuosien 2014–2020 eriytettyjen sosiaaliturvamaksujen järjestelmään kuuluva liikkuvien palvelujen poikkeussääntö on sopusoinnussa ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Muodollinen tutkinta saatetaan sen vuoksi päätökseen.
   2 artikla
   Sen vuoksi toimenpiteen toteuttaminen hyväksytään.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.
   4 artikla
   Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

      Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2017.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Sven Erik SVEDMAN

            Puheenjohtaja

         Frank J. BÜCHEL

            Kollegion jäsen

      (1)  Asiakirjat nro 702438–702440, 702442 ja 702443.

      (2)  Ks. päätös N:o 225/14/KOL (EUVL C 344, 2.10.2014, s. 14, ja ETA-täydennysosa N:o 55, 2.10.2014, s. 4), 2 kohta.

      (3)  Asia E-23/14, Kimek Offshore AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2015, 412 kohta.

      (4)  Asiakirja nro 776348.

      (5)  Asiakirjat nro 779603 ja 779604.

      (6)  Asiakirja nro 787605.

      (7)  EUVL C 263, 30.6.2016, s. 21, ja ETA-täydennysosa N:o 36, 30.6.2016, s. 3.

      (8)  Asiakirja nro 804442.

      (9)  Asiakirja nro 811491.

      (10)  Asiakirja nro 813803.

      (11)  Asiakirja nro 816653.

      (12)  LOV-1997-02-28-19.

      (13)  Lisätietoja tukijärjestelmästä, ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 225/14/KOL.

      (14)  Laki oikeushenkilörekisteristä (LOV-1994-06-03-15).

      (15)  Asia E-23/14, Kimek Offshore AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2015, s. 412, 116 kohta.

      (16)  EUVL L 166, 5.6.2014, s. 44, ja ETA-täydennysosa N:o 33, 5.6.2014, s. 1.

      (17)  Ks. EFTAn tuomioistuimen 23.11.2015 antama määräys asiassa E-23/14 INT, Kimek Offshore AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2015, 666 kohta.

      (18)  Norjan viranomaisten aiemmin esittämistä huomautuksista on tehty yhteenveto muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen N:o 489/15/KOL 15–21 kohdassa.

      (19)  Ks. päätöksen N:o 225/14/KOL 49 kohta.

      (20)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 18 päivänä joulukuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 1407/2013 (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta sen liitteessä XV olevalla 1ea artiklalla.

      (21)  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, saatavilla internetosoitteessa https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352

      (22)  NHO, Snøhvit og andre eventyr, saatavilla internetosoitteessa http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf ja Statistisk sentralbyrå, Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi, saatavilla internetosoitteessa https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0

      (23)  Yleinen ryhmäpoikkeusasetus. Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta sen liitteessä XV olevalla 1 j artiklalla. Euroopan komission 17 päivänä toukokuuta 2017 periaatteellisesti hyväksymät muutokset aluetukisääntöihin eivät vaikuta tähän. Muutosasetuksen 15 artiklan 3 kohdan a alakohdassa sallitaan alueellinen toimintatuki erittäin harvaanasutuilla alueilla, joilla ”tuensaajat harjoittavat taloudellista toimintaa”. Muutosasetus on saatavilla internetosoitteessa http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32017R1084

      (24)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 6 kohta.

      (25)  Ks. päätös N:o 91/14/KOL (EUVL L 172, 12.6.2014, s. 52).

      (26)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 16 kohta.

      (27)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 85–91 kohta.

      (28)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 92–99 kohta.

      (29)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 100–107 kohta.

      (30)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 108–112 kohta.

      (31)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 113–117 kohta.

      (32)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 118–121 kohta.

      (33)  EFTAn tuomioistuimen tuomio asiassa E-23/14, Kimek Offshore AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2015, s. 412, 58 kohta.

      (34)  Valvontaviranomainen toteaa tästä, että toimintoja, joihin poikkeussääntöä voidaan soveltaa, on rajattu liiketoiminnan rekisteröinnistä annetulla Norjan lailla (ks. edellä 11 ja 12 kohta).

      (35)  Aluetuen tavoitteena on edistää tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden taloudellista kehitystä (alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 1 kohta). Tämä tapahtuu houkuttelemalla taloudellista toimintaa kyseisille alueille (alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 6 kohta). Pysyvien työpaikkojen luominen on yksi keino houkutella taloudellista toimintaa alueelle muttei kuitenkaan ainoa.

      (36)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/14/KOL 11–16 kohta.


title: Neuvoston päätös (EU) 2018/599, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2018, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta

text:
               20.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 101/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/599,
   annettu 16 päivänä huhtikuuta 2018,
   Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta ja erityisesti sen 2 artiklan ensimmäisen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolo päättyi kyseisen sopimuksen 97 artiklan mukaisesti 23 päivänä heinäkuuta 2002. Kaikki Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) varat ja vastuut siirrettiin 24 päivästä heinäkuuta 2002 unionille.

               (2)

               Pöytäkirjassa N:o 37 otetaan huomioon, että EHTY:n varoja olisi toivottavaa käyttää hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen ja että tätä varten olisi annettava erityiset säännöt. Pöytäkirjan N:o 37 1 artiklan 1 kohdan nojalla EHTY:n 23 päivänä heinäkuuta 2002 päätetyssä taseessa oleva nettovarallisuus muodostaa hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tarkoitetut varat, joista käytetään nimitystä ”EHTY:n selvityksessä olevat varat”. Selvityksen jälkeen varoista käytetään nimitystä ”hiili- ja terästutkimusrahaston varat”.

               (3)

               Pöytäkirjassa N:o 37 määrätään myös, että näistä varoista kertyvät tulot, joista käytetään nimitystä ”hiili- ja terästutkimusrahasto”, käytetään yksinomaan tutkimuksen puiteohjelman ulkopuoliseen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen pöytäkirjan N:o 37 määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisesti.

               (4)

               Neuvosto teki 1 päivänä helmikuuta 2003 päätöksen 2003/76/EY (2), jolla vahvistettiin säännöt pöytäkirjan N:o 37 täytäntöönpanemiseksi.

               (5)

               Koska hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen määrätyt, EHTY:n selvityksessä olevista varoista saatavat tulot ovat vähentyneet poikkeuksellisesti viime vuosina vallinneen pääomamarkkinoiden matalan korkotason vuoksi, on tarpeen tarkistaa hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’, tehtyjen sitoumusten peruuntumisia koskevia sääntöjä siten, että tällaisia peruuntumisia vastaavat määrät saadaan ohjelman käyttöön. Lisäksi 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen tapahtuneita sitoumusten peruuntumisia vastaavat määrät olisi myös asetettava hiili- ja terästutkimusrahaston käyttöön.

               (6)

               Samasta syystä on tarpeen tarkistaa myös ohjelmassa takaisin perittyjä määriä koskevia sääntöjä siten, että määrät siirretään ohjelmaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevien asianmukaisten säännösten mukaisesti.

               (7)

               Päätös 2003/76/EY olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2003/76/EY seuraavasti:

               1)

               Korvataan 4 artiklan 4 ja 5 kohta seuraavasti:
               ”4.   Käyttämättä jääneet tulot ja näihin tuloihin liittyvät määrärahat, jotka ovat käytettävissä varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä, sekä takaisin perityt määrät siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle. Kyseisiä määrärahoja ei saa siirtää talousarvion muihin budjettikohtiin.
               5.   Peruuntuneita sitoumuksia vastaavat talousarviomäärärahat raukeavat ilman eri toimenpiteitä kunkin varainhoitovuoden lopussa. Tällaisten peruuntumisten vuoksi vapautuneiden, sitoumuksia varten tehtyjen varausten määrä asetetaan hiili- ja terästutkimusrahaston käyttöön.”

               2)

               Lisätään artikla seuraavasti:
               ”4 a artikla
               Edellä 4 artiklan 5 kohdan nojalla 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen tehtyjä sitoumusten peruuntumisia vastaava määrä asetetaan hiili- ja terästutkimusrahaston käyttöön 10 päivästä toukokuuta 2018.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Luxemburgissa 16 päivänä huhtikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. PORODZANOV

      (1)  Hyväksyntä annettu 13 päivänä maaliskuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  Neuvoston päätös 2003/76/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2003, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä (EUVL L 29, 5.2.2003, s. 22).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2018/611, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 muuttamisesta

text:
               20.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 101/70

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2018/611,
   annettu 19 päivänä huhtikuuta 2018,
   Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä toukokuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/849 (1), jossa säädetään Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä.

               (2)

               Korean demokraattinen kansantasavalta jatkaa ydinohjelmiaan ja ballististen ohjusten ohjelmiaan rikkoen sille useissa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa asetettuja velvoitteita. Kyseiset ohjelmat rahoitetaan osittain varojen ja taloudellisten resurssien laittomilla siirroilla.

               (3)

               Päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä olisi lisättävä neljä henkilöä, jotka suorittivat sellaisten varojen tai resurssien siirron, jotka voisivat edistää taloudellisesti Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia.

               (4)

               Päätöksen (YUTP) 2016/849 liite II olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätöksen (YUTP) 2016/849 liite II tämän päätöksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/849, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja päätöksen 2013/183/YUTP kumoamisesta (EUVL L 141, 28.5.2016, s. 79).

      LIITE
      Muutetaan päätöksen (YUTP) 2016/849 liite II seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan kohta II seuraavasti:”II   Henkilöt ja yhteisöt, jotka tarjoavat rahoituspalveluja tai suorittavat sellaisten varojen tai resurssien siirron, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia”

                  2)

                  lisätään kohdan II alakohtaan ”A. Henkilöt” merkinnät seuraavasti:

                              Nimi

                              Peitenimi

                              Tunnistustiedot

                              Nimeämispäivä

                              Perustelut

                              ”9.

                              KIM Yong Nam

                              KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

                              Syntymäaika: 2.12.1947
                              Syntymäpaikka: Sinuju, Korean demokraattinen kansantasavalta

                              20.4.2018

                              Asiantuntijapaneeli on katsonut KIM Yong Namin olevan yleisen tiedustelutoimiston (Reconnaissance General Bureau), joka on nimetty Yhdistyneiden kansakuntien pakoteluetteloon, asiamies. Asiantuntijapaneeli on katsonut, että hän ja hänen poikansa Kim Su Gwang ovat osallistuneet vilpillisiin rahoituskäytäntöihin, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia. KIM Yong Nam on avannut useita käyttö- ja säästötilejä unionissa ja on diplomaattina työskennellessään osallistunut erinäisiin suuriin tilisiirtoihin pankkitileille unionissa tai tileille unionin ulkopuolella, mukaan lukien tileille, jotka ovat hänen poikansa KIM Su Gwangin ja miniänsä KIM Kyong Huin nimissä.

                              10.

                              DJANG Tcheul Hy

                              Syntymäaika: 11.5.1950
                              Syntymäpaikka: Kangwon

                              20.4.2018

                              DJANG Tcheul Hy on yhdessä aviomiehensä KIM Yong Namin, poikansa KIM Su Gwangin ja miniänsä KIM Kyong Huin kanssa osallistunut vilpillisiin rahoituskäytäntöihin, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia. Hän oli useiden hänen poikansa KIM Su Gwangin hänen nimissään unionissa avaamien pankkitilien tilinomistaja. Lisäksi hän osallistui useisiin tilisiirtoihin miniänsä KIM Kyong Huin tileiltä unionin ulkopuolisille tileille.

                              11.

                              KIM Su Gwang

                              KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

                              Syntymäaika: 18.8.1976
                              Syntymäpaikka: Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta
                              Diplomaatti Korean demokraattisen kansantasavallan Valko-Venäjällä olevassa suurlähetystössä

                              20.4.2018

                              Asiantuntijapaneeli on katsonut KIM Su Gwangin olevan yleisen tiedustelutoimiston (Reconnaissance General Bureau), joka on nimetty Yhdistyneiden kansakuntien pakoteluetteloon, asiamies. Asiantuntijapaneeli on katsonut, että hän ja hänen isänsä KIM Yong Nam ovat osallistuneet vilpillisiin rahoituskäytäntöihin, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia. KIM Su Gwang on avannut useita pankkitilejä monissa jäsenvaltioissa, mukaan lukien perheenjäsentensä nimissä. Hän on diplomaattina työskennellessään osallistunut erinäisiin suuriin tilisiirtoihin pankkitileille unionissa tai unionin ulkopuolisille tileille, mukaan lukien tileille, jotka ovat hänen vaimonsa KIM Kyong Huin nimissä.

                              12.

                              KIM Kyong Hui

                              Syntymäaika: 6.5.1981
                              Syntymäpaikka: Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta

                              20.4.2018

                              KIM Kyong Hui on yhdessä aviomiehensä KIM Su Gwangin, appensa KIM Yong Namin ja anoppinsa DJANG Tcheul Hyn kanssa osallistunut vilpillisiin rahoituskäytäntöihin, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia. Hän on saanut useita tilisiirtoja aviomieheltään KIM Su Gwangilta ja apeltaan KIM Yong Namilta ja siirtänyt rahaa unionin ulkopuolisille tileille, jotka ovat hänen tai hänen anoppinsa DJANG Tcheul Hyn nimissä.”


title: Komission päätös (EU) 2018/612, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, valtiontuesta SA 28876–2012/C (ex CP 202/2009) jonka Kreikka on myöntänyt Pireuksen sataman konttiterminaalille (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 1978) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
               20.4.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 101/73

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/612,
   annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016,
   valtiontuesta SA 28876–2012/C (ex CP 202/2009) jonka Kreikka on myöntänyt Pireuksen sataman konttiterminaalille

         (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 1978)

   (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Komissio hyväksyi 23 päivänä maaliskuuta 2015 lopullisen päätöksen (1), jonka mukaan Kreikka oli rikkonut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, kun se oli sääntöjenvastaisesti toteuttanut sisämarkkinoille soveltumattomat tukitoimenpiteet Pireuksen sataman konttiterminaalin, jäljempänä ’PCT’, ja sen emoyhtiön ja lainanantajan Cosco Pacific Limitedin, jäljempänä ’Cosco’, hyväksi, ja määräsi kyseisten tukitoimenpiteiden lakkauttamisesta ja takaisinperinnästä.

               (2)

               Kreikka valitti lopullisesta päätöksestä unionin yleiseen tuomioistuimeen 2 päivänä kesäkuuta 2015.

         2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

   2.1   Lopullinen päätös

               (3)

               Vuonna 2009 komissio vastaanotti kanteluita, jotka koskivat useita laissa nro 3755/2009, jäljempänä ’laki’, myönnettyjä verovapautuksia Pireuksen sataman osan toimiluvan haltijalle, joka on Cosco ja sen tytäryhtiö PCT (2). Kyseiset vapautukset liittyvät vuonna 2008 myönnettyyn alkuperäiseen toimilupasopimukseen. Komissio antoi 11 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3), ja toi esiin epäilyjä kyseisistä verovapautuksista. Komissio päätti asian muodollisen tutkinnan 23 päivänä maaliskuuta 2015 ja katsoi, että seuraavat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea eivätkä sovellu sisämarkkinoille (4):

                           —

                           Vapautus tuloverosta niiden korkojen osalta, jotka ovat kertyneet satamalaiturin III ensimmäiseen käyttöönottopäivään mennessä;

                           —

                           Oikeus arvonlisäveron palautukseen riippumatta sopimuksen kohteen valmiusasteesta; ”investointitavaran” käsitteen määritelmä arvonlisäveroa koskevia sääntöjä varten; oikeus viivästyskorkoon arvonlisäveron palauttamista koskevan pyynnön jälkeisen 60 päivän määräajan päättymistä seuraavasta päivästä alkaen;

                           —

                           Tappioiden siirtäminen seuraaville tilikausille ilman aikarajoitusta;

                           —

                           Valintamahdollisuus kolmen poistomenetelmän välillä satamalaiturin II uudistamisen ja satamalaiturin III rakentamisen investointikustannusten osalta;

                           —

                           Vapautus leimaverosta lainasopimusten ja niihin liittyvien hankkeen rahoitusta koskevien sopimusten osalta;

                           —

                           Vapautus valtion tai kolmansien osapuolten hyväksi tulevista veroista, leimaveroista, maksuista ja oikeuksista, jotka koskevat lainasopimusten lainanantajien välisiä sopimuksia, joihin siirretään lainasopimuksista aiheutuvat velvoitteet ja oikeudet;

                           —

                           Vapautus leimaverosta niiden Pireuksen satamaviranomaisten, jäljempänä ’PPA’, PCT:lle toimilupasopimuksen mukaisesti maksamien korvausten osalta, jotka eivät kuulu arvonlisäverolain soveltamisalaan;

                           —

                           Suojaaminen ulkomaisten investointien suojaamiseen tarkoitetuilla erityisjärjestelyillä.

               (4)

               Samassa päätöksessä komissio totesi, että Kreikka ei myöntänyt valtiontukea, kun se vapautti PCT:n pakkolunastussääntöjen soveltamisesta (5).

         2.2   Tarkasteltavana oleva toimenpide: vapautus leimaverosta PPAn PCT:lle maksamien korvausten osalta
       (6)

               (5)

               Komission lopullisessa päätöksessään tekemien päätelmien mukaan PPAn PCT:lle maksamien korvausten vapauttamiseen leimaverosta sisältyi valikoiva etu PCT:n hyväksi, koska vapautusta sovellettiin siinä tapauksessa, että a) PPA maksaa korvauksia toimilupaan sisältyvän vahingonkorvauslausekkeen aktivoitumisen vuoksi, ja b) PPA maksaa muunlaisia korvauksia, kuten toimilupasopimuksiin liittyviä vahingonkorvauksia tai korvauksia toimilupasopimuksen kansainvälisestä rikkomisesta (7).

               (6)

               Erityisesti silloin, kun PPA maksaa korvauksia toimilupaan sisältyvän vahingonkorvauslausekkeen aktivoitumisen vuoksi (edellisen johdanto-osan kappaleen a kohta), komissio päätteli, että PCT:n hyväksi koituva etu koostui siitä, että se vapautettiin kyseisissä tapauksissa kiinteän leimaveron maksamisesta (8). Kyseinen päätelmä perustui siihen, että yleisesti sovellettavien sääntöjen eli leimaverolain (9) mukaan, sellaisena kuin se on tulkittuna yleiskirjeellä nro 44/1987, arvonlisäveron piiriin kuuluvan sopimuksen kohteeseen liittyvän täydentävän sopimuksen aktivoinnista peritään kiinteä leimavero (10).

               (7)

               Kreikka ilmoitti kuitenkin yleiselle tuomioistuimelle jättämässään lopullista päätöstä koskevassa kumoamiskanteessa, että kiinteästä leimaverosta on luovuttu yleisesti vuodesta 2001 lähtien (11) eli ennen kuin PCT vapautettiin leimaverosta lailla nro 3755/2009.

         3.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

               (8)

               Lopulliseen päätökseen johtaneen hallinnollisen menettelyn aikana Kreikan viranomaiset eivät tuoneet komission tietoon sitä, että lain nro 2873/2000 25 pykälän mukaisesti kiinteästä leimaverosta oli luovuttu vuonna 2001. Kreikan viranomaiset eivät maininneet tätä seikkaa, vaikka menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä aloitettiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koski PCT:n vapautusta yleisestä leimaverosta (mukaan lukien kiinteästä ja suhteellisesta leimaverosta) lain 2 pykälän 10 momentin perusteella (12). Sen vuoksi komissio saattoi lopullisen päätöksen tekohetkellä käytettävissään olleiden tietojen perusteella päätellä, että lain 2 pykälän 10 momentissa PCT:lle myönnettiin sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, kun se sai vapautuksen sekä kiinteästä että suhteellisesta leimaverosta PPAn PCT:lle toimilupasopimuksen mukaisesti maksamien korvausten osalta (13).

               (9)

               Vaikka Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle myöhässä (14) kiinteän leimaveron yleisestä poistamisesta, komissio, joka toimii hyvän hallintotavan mukaisesti eikä ole velvollinen muuttamaan lopullista päätöstään, haluaa kuitenkin muuttaa kyseistä lopullista päätöstä, jotta nykytilanne voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon. Erityisesti ottaen huomioon lain nro 2873/2000 25 pykälän komissiolla ei ole enää perusteita katsoa, että lain 2 pykälän 10 momentin mukainen vapautus antaa PCT:lle edun siinä tapauksessa, että PPA maksaa PCT:lle korvauksia toimilupaan sisältyvän vahingonkorvauslausekkeen aktivoitumisen vuoksi. Tämän tyyppisten korvausten maksamista koskevien yleisesti sovellettavien sääntöjen mukaan leimaveroa ei tarvinnut periä lain nro 3755/2009 hyväksymisajankohtana. Sen vuoksi asianomainen vapautus leimaverosta ei anna valikoivaa etua PCT:lle eikä se siten tältä osin ole valtiontukea.

               (10)

               Koska komissio sai tämän tiedon vasta asiaa koskevan lopullisen päätöksen hyväksymisen jälkeen, se on hyvän julkishallinnon hengessä päättänyt muuttaa 23 päivänä maaliskuuta 2015 tekemäänsä päätöstä toimenpiteen antaman erityisen edun osalta. Lopullista päätöstä ei muuteta millään tavoin sen osalta, että PCT saa vapautuksen (suhteellisesta) leimaverosta, joka peritään yleensä PPA:n maksamista muunlaisista korvauksista (tämän päätöksen johdanto-osan 5 kappaleen b kohta).

         4.   PÄÄTELMÄ

               (11)

               Komissio on sen vuoksi päättänyt, että Kreikka ei ole myöntänyt PCT:lle valtiontukea leimaverovapautuksen muodossa, jos PPA maksaa PCT:lle korvauksia toimilupaan sisältyvän vahingonkorvauslausekkeen aktivoitumisen vuoksi. Se muuttaa sen vuoksi 23 päivänä maaliskuuta 2015 tekemäänsä päätöstä toimenpiteen kyseisen seikan osalta. Kyseisen päätöksen kaikki muut päätelmät pysyvät muuttumattomina,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätöksen asiassa SA.28876, joka koskee Pireuksen sataman konttiterminaalia ja Cosco Pacific Limitedia (EUVL L 269, 15.10.2015, s. 93), 1 artiklan seitsemänteen kohtaan lisätään toinen lause seuraavasti:

      ”Tämä toimenpide ei kata toimilupaan sisältyvän vahingonkorvauslausekkeen aktivoitumisen vuoksi PCT:lle maksettavia korvauksia, jolloin leimaveroa ei muutenkaan peritä.”

   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2016.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 269, 15.10.2015, s. 93.

      (2)  Ks. lopullisen päätöksen johdanto-osan 10–19 kappale.

      (3)  EUVL C 301, 5.10.2012, s. 55.

      (4)  Ks. lopullisen päätöksen 1 artikla.

      (5)  Ks. lopullisen päätöksen 2 artikla.

      (6)  Lain nro 3755/2009 2 pykälän 10 momentti.

      (7)  Ks. lopullisen päätöksen johdanto-osan 195–209 kappale ja erityisesti 202–205 kappale.

      (8)  Ks. lopullisen päätöksen johdanto-osan 201–203 kappale.

      (9)  Presidentin asetus, 28.7.1931, Kreikan virallinen lehti A239/1931.

      (10)  Ks. lopullisen päätöksen johdanto-osan 197 kappale.

      (11)  Lain nro 2873/2000 25 pykälä.

      (12)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jakso 4.2.3.8 (johdanto-osan 194–203 kappale).

      (13)  Ks. myös asia C-390/06 Nuova Agricast EU:C:2008:224, kohta 54.

      (14)  Ensimmäisen kerran yleiselle tuomioistuimelle jättämässään lopullista päätöstä koskevassa kumoamiskanteessa.