title: 2013/442/EU: Komission päätös, annettu 21 päivänä elokuuta 2013 , vuotuisten prioriteettiluetteloiden vahvistamisesta vuodeksi 2014 verkkosääntöjen ja suuntaviivojen laatimista varten  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               22.8.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 224/14

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 21 päivänä elokuuta 2013,
   vuotuisten prioriteettiluetteloiden vahvistamisesta vuodeksi 2014 verkkosääntöjen ja suuntaviivojen laatimista varten
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2013/442/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa ja asetuksen (EY) N:o 1228/2003 kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (1) sekä maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (2) ja erityisesti niiden 6 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvoston 4 päivänä helmikuuta 2011 pidetyssä kokouksessa asetettiin vuosi 2014 tavoitteeksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden toteuttamiselle. Kolmas energiasäädöspaketti on tärkeä osatekijä tämän tavoitteen saavuttamisessa. Tarvitaan kuitenkin vielä lisätoimia, jotta kaasu ja sähkö voivat virrata vapaasti koko Euroopassa. Kolmannessa säädöspaketissa tarkoitetut verkkosäännöt ja suuntaviivat muodostavat asianmukaisen säännöstön lisäkehitystyötä varten.

               (2)

               Ensimmäisenä askeleena kohti sitovia eurooppalaisia verkkosääntöjä Euroopan komissio laatii asetuksen (EY) N:o 714/2009, jäljempänä ’sähköasetus’, 6 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 715/2009, jäljempänä ’kaasuasetus’, 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuotuisen prioriteettiluettelon, jossa yksilöidään ne aihealueet, joita koskevia verkkosääntöjä on laadittava. Prioriteetteja asettaessaan Euroopan komission on kuultava energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER), siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa (ENTSO) ja muita asianomaisia sidosryhmiä. Tässä päätöksessä vahvistetaan prioriteetit, jotka komissio on asettanut julkisen kuulemisen tulosten perusteella.

               (3)

               Resurssisuunnittelun kannalta on tärkeää vuosittain yksilöidä keskeiset aihealueet verkkosääntöjen ja suuntaviivojen laatimista varten. Heti, kun jokin aihealue tunnistetaan tärkeäksi ensimmäistä kertaa, on aloitettava työ sen selvittämiseksi, missä määrin yhdenmukaistamista tarvitaan. Niillä avainalueilla, joilla verkkosääntöjen ja suuntaviivojen laatiminen on jo aloitettu, jatketaan työtä sääntöjen viimeistelemiseksi.

               (4)

               Julkinen kuuleminen, jota edellytetään sähköasetuksen ja kaasuasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa, järjestettiin 2 päivästä huhtikuuta13 päivään toukokuuta 2013. Komissio sai 22 vastausta (3).

               (5)

               Tärkeimmät julkisen kuulemisen aikana saadut yleiset kommentit:

                           a)

                           Julkinen kuuleminen osoitti selkeästi sen, että sidosryhmät kannattavat komission lähestymistapaa, jonka mukaan sähkö- ja kaasuverkkoja koskevien sääntöjen ja suuntaviivojen valmistelussa keskitytään ensisijaisiin avainkysymyksiin, jotka on ratkaistava, jotta energian sisämarkkinat saataisiin toteutettua. Sidosryhmät ovat sitä mieltä, että komissio on kuulemisessa ottanut esille tärkeimmät tehtävät energian sisämarkkinoiden integraation syventämiseksi eikä uusia tehtäviä pitäisi lisätä vuoden 2014 prioriteettiluetteloon.

                           b)

                           Useat sidosryhmät korostavat jo hyväksyttyjen verkkosääntöjen asianmukaisen täytäntöönpanon merkitystä, ja eräät niistä toivovat komission ja ACERin aktiivisempaa osallistumista asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseen. Sidosryhmät haluisivat myös selkeää tietoa hyväksyttyihin verkkosääntöihin tehtävistä tulevista muutoksista ja hallintotavasta. Yksi sidosryhmä painottaa kiireellistä tarvetta laatia yksi ainoa yleinen luettelo kaikkia verkkosääntöjä koskevista määritelmistä.

                           c)

                           Useat sidosryhmät korostivat, että menettelyn on oltava avoin, tehokas ja johdonmukainen ja että sidosryhmien on voitava olla alusta lähtien tiiviisti mukana työssä. Lisäksi mainittiin, että työlle on osoitettava riittävästi aikaa, jotta verkkosäännöistä saadaan pitävät ja toimivat ja jotta asianomaisia toimijoita ehditään kuulla. Tältä osin sidosryhmät vaativat, että puiteohjeiden ja verkkosääntöjen luonnoksiin olisi liitettävä vaikutustenarviointi, josta olisi järjestettävä myös sidosryhmien kuuleminen.

               (6)

               Tärkeimmät julkisen kuulemisen aikana saadut kommentit, jotka liittyivät sähköalan verkkosääntöjä koskevaan vuoden 2014 prioriteettiluetteloon:

                           a)

                           Useat sidosryhmät olivat huolissaan siitä, että kehitteillä olevat verkkosäännöt eivät tarjoa riittävää yhdenmukaisuuden tasoa Euroopan tasolla ja korostivat, että monet (esimerkiksi arvoja ja menettelytapoja koskevat) päätökset eivät sisälly itse sääntöihin vaan ne on jätetty avoimiksi myöhempää siirtoverkonhaltijoiden tai kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksenteko- ja hyväksymismenettelyä varten. Sidosryhmät pelkäävät, että tämä saattaa johtaa lisämääräyksiin Euroopan tasolla, mikä pikemminkin lisäisi kuin helpottaisi verkonhallinta- ja markkinasuunnittelusääntöjen nykyistä kirjavuutta.

                           b)

                           Eräät sidosryhmät olivat huolissaan mahdollisista verkkosääntöjen välisistä epäjohdonmukaisuuksista ja totesivat, että useampien verkkosääntöjen kehittäminen saman puiteohjeen mukaisesti ei ole osoittautunut tehokkaimmaksi tavaksi vahvistaa eurooppalaiset säännöt, minkä vuoksi ne ehdottivat, että laadittaisiin vain yksi yhteen puiteohjeeseen perustuva verkkosääntö. Toiset korostivat, että johdonmukaisuuden varmistamiseksi ainakin jotkin verkkosäännöt, kuten tuottajiin liittyviä vaatimuksia, kapasiteetin jakamista pidemmällä aikavälillä (forward-markkina), tasehallintaa ja hätätilanteita koskevat säännöt olisi laadittava yhdessä.

                           c)

                           Useat sidosryhmät kannattavat yhdenmukaistettuja siirtotariffeja koskevien sääntöjen laatimista siksi, että tariffien nykyinen moninaisuus luo EU:ssa eroja sähköntuottajien välille, koska eräät joutuvat esimerkiksi maksamaan verkkotariffeja ja toiset taas eivät.

                           d)

                           Sähkö-ENTSO oli huolissaan siitä, että vuoden 2014 prioriteettiluetteloon ei sisälly investointikannustimia koskevia sääntöjä, vaikka ne olivat osa vuoden 2013 luetteloa. Sähkö-ENTSO katsoo, että vetoaminen Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista annetulla uudella asetuksella (4), jäljempänä ’Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva asetus’ käyttöön otettuun menettelyyn, jonka mukaan Euroopan komissio voi antaa suuntaviivoja, jos se katsoo että menetelmät, jotka kansallisten sääntelyviranomaisten on julkistettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2014 parhaita käytäntöjä koskevien ACERin suositusten perusteella, ei riitä varmistamaan yhteistä etua koskevien hankkeiden viiveetöntä toteuttamista, vaarantaa koko Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan asetuksen toimivuuden.

               (7)

               Tärkeimmät julkisen kuulemisen aikana saadut kommentit, jotka liittyivät kaasualan verkkosääntöjä koskevaan vuoden 2014 prioriteettiluetteloon:

                           a)

                           Useimmat sidosryhmät ovat tyytyväisiä siihen, että lisäkapasiteettikysymys on otettu mukaan vuoden 2014 prioriteettiluetteloon, ja korostavat, että sitä koskevia sääntöjä laadittaessa olisi kuultava seikkaperäisesti sidosryhmiä. Sääntöjen olisi myös oltava johdonmukaisia kapasiteetinjakomekanismeja koskevien verkkosääntöjen kanssa. Useat sidosryhmät, Kaasu-ENTSO mukaan luettuna, korostavat, että tariffisäännöt ja lisäkapasiteetti liittyvät tiiviisti toisiinsa ja että niiden väliseen johdonmukaisuuteen on kiinnitettävä asiamukaista huomiota.

                           b)

                           Useat sidosryhmät, Kaasu-ENTSO mukaan luettuna, kannattavat kauppaa koskeviin sääntöihin vuonna 2014 liittyvän selvityksen tekemistä sen määrittämiseksi, ovatko kapasiteettituotteiden suunnittelua ja sopimuksia koskevat yhdenmukaiset säännöt Euroopan unionin tasolla tarpeen markkinoiden lujuuden, kapasiteetinjakoon liittyvien rajoitusten ja jälkimarkkinoiden osalta. Selvityksessä olisi otettava huomioon kapasiteetinjakomekanismeja ja tasehallintaa koskevien verkkosääntöjen täytäntöönpanosta saatu kokemus sekä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääntymisen mahdolliset vaikutukset sähkömarkkinoilla. Yksi sidosryhmä ehdottaa sopimusehtojen ja siirtoverkonhaltijoiden menettelytapojen välisten erojen vaiheittaista analyysia kussakin yhteenliitäntäpisteessä. Kaasu-ENTSO toivoo sen tosiasian myöntämistä, että eroavaisuudet kapasiteetissa ja lujuustasoissa ovat väistämätön seuraus otto- ja syöttöjärjestelmien toteuttamisesta. Yksi sidosryhmä vastusti voimakkaasti kapasiteettituotteiden suunnittelun ja sopimusten yhdenmukaistamisen jatkamista, koska se ei ole välttämätöntä ja johtaisi kiinteän kapasiteetin riittämättömään tarjontaan ja lopulta tehottomiin investointeihin. Lisäksi todettiin, että kauppaa koskevissa säännöissä olisi pyrittävä välttämään energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (5) täytäntöönpanon hankaloittamista.

                           c)

                           Yksi sidosryhmä toivoo kaasun laatua ja tehokkuusetuja koskevia verkkosääntöjä, tariffit mukaan luettuina, jotta voidaan saada aikaan tehokkaat ja tosiasialliset sisämarkkinat, ja ehdottaa ensimmäisenä askeleena, että ACER valtuutetaan laatimaan vertailu kaikista EU:n siirtoverkonhaltijoista ja kaikista niiden tarjoamista palveluista.

                           d)

                           Yksi sidosryhmä ehdottaa, että prioriteettiluetteloon sisällytetään suuntaviivojen laatiminen vanhojen sopimusten tilanteen ratkaisemiseksi asetuksen (EY) N:o 715/2009 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (8)

               Vaikka tässä päätöksessä käsitelläänkin ainoastaan vuotuisten prioriteettiluetteloiden vahvistamista vuodeksi 2014, komissio kuuli sidosryhmiä myös tärkeimpiä aloja koskevien verkkosääntöjen ja suuntaviivojen tarpeesta ja mahdollisesta soveltamisalasta vuoden 2014 jälkeen, jotta ACER voisi sisällyttää selvitystyön vuoden 2014 työohjelmaansa.

               (9)

               Tärkeimmät julkisen kuulemisen aikana saadut kommentit, jotka liittyivät sähköverkkoa koskevien verkkosääntöjen ja suuntaviivojen mahdolliseen soveltamisalaan ja tarpeeseen vuoden 2014 jälkeen:

                           a)

                           Muutamat sidosryhmät pitävät hyvänä periaatteiden vahvistamista koskevia sääntöjä siirtoverkkojen asianmukaisuuden arvioimiseksi ja näin ollen myös kolmansia osapuolia koskevien vaatimusten asettamiseksi. Eräät muut katsovat, että varavoimakapasiteettia, riittävyyttä ja kapasiteettimekanismeja koskevat säännöt eivät sisälly sähkö- ja kaasuasetusten 8 artiklan 6 kohtaan, minkä vuoksi ne eivät vaikuta oikeudellisesti perustelluilta vaan kuuluvat kansallisten hallitusten ratkaistaviksi.

                           b)

                           Useat sidosryhmät haluavat lisäselvitystä operatiivisen toiminnan koordinointia koskevien sääntöjen sisällöstä.

                           c)

                           Yksi sidosryhmä esittää lisäpalvelujen sekä kaikkien erilaisten jousto- ja valmiuspalvelujen hankintaa, kauppaa ja hallinnointia koskevien sääntöjen laatimista, jonka yleisenä tavoitteena on verkkotukipalvelujen eurooppalaisten markkinoiden kehittäminen, tasehallinta ja erilaiset joustopalvelut mukaan luettuina.

               (10)

               Tärkeimmät julkisen kuulemisen aikana saadut kommentit, jotka liittyivät kaasuverkkoa koskevien verkkosääntöjen ja suuntaviivojen mahdolliseen soveltamisalaan ja tarpeeseen vuoden 2014 jälkeen:

                           a)

                           Monet sidosryhmät katsoivat, että verkkoon liittymistä ja hätätilannemenettelyjä koskevien sääntöjen on oltava johdonmukaisia toimista kaasunsaannin turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 994/2010 (6) kanssa.

                           b)

                           Sidosryhmät suhtautuivat epäilyksellä verkkoon liittymistä koskevien sääntöjen soveltamisalaan sijaintia koskevien signaalien antamisen osalta eivätkä kannattaneet tällaisten sääntöjen laatimista.

               (11)

               Komissio ottaa huomioon sidosryhmien vastaukset, joissa tuetaan valmistelutyön priorisointia niin, että etusijalle asetetaan kysymykset, jotka on ratkaistava, jotta energian sisämarkkinat saataisiin toteutettua vuoteen 2014 mennessä, ja on tietoinen tämän edellyttämistä erilaisista toimista, käytettävissä olevien resurssien rajallisuudesta, jo hyväksyttyjen verkkosääntöjen ja suuntaviivojen moitteettoman soveltamisen vaatimista resursseista ja siitä, että mikään uusi aihealue joka lisätään vuoden 2014 prioriteettiluetteloon, ei välttämättä johda suuntaviivojen tai verkkosääntöjen hyväksymiseen vuonna 2014,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Komissio vahvistaa vuodeksi 2014 seuraavan prioriteettiluettelon sähköalan yhdenmukaistettujen sääntöjen laatimista varten:

               —

               kapasiteetinjakoa ja ylikuormituksen hallintaa koskevat säännöt, mukaan luettuna vuorokausimarkkinoiden (day-ahead) ja päivänsisäisten (intraday) markkinoiden hallinnointi ja kapasiteetin laskenta (komission hyväksyttävänä);

               —

               verkkoon liittymistä koskevat säännöt:

                           —

                           sähköntuottajia koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

                           —

                           jakeluverkonhaltijan ja teollisuuskuorman liittymistä koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

                           —

                           suurjännitteisten tasasähköjärjestelmien liittämistä koskevat säännöt (verkkosäännön viimeistely ja komission hyväksymismenettelyn aloittaminen);

               —

               verkon käyttöä koskevat säännöt (7):

                           —

                           käyttövarmuutta koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

                           —

                           käytön suunnittelua koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

                           —

                           taajuuden säätöä ja reservejä koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

                           —

                           vaatimuksia ja hätätilanteessa noudatettavia toimintatapoja koskevat säännöt (verkkosäännön viimeistely ja komission hyväksymismenettelyn aloittaminen);

               —

               tasehallintaa koskevat säännöt, verkkoon liittyvät varavoimaa koskevat säännöt mukaan luettuina (komission hyväksyttävänä);

               —

               pidemmän aikavälin (forward-markkina) kapasiteetin jakoa koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä);

               —

               yhdenmukaistettuja siirtotariffirakenteita koskevat säännöt (ACERin selvitys puiteohjeiden laatimiseksi (8)).

         2 artikla
   Koska on todennäköistä, että kapasiteetinjakoa ja tasehallintaa koskevat yhdenmukaistetut säännöt hyväksytään vuonna 2013, komissio vahvistaa vuodeksi 2014 seuraavan prioriteettiluettelon kaasualan yhdenmukaistettujen sääntöjen laatimista varten:

               —

               yhteentoimivuutta ja tietojen vaihtoa koskevat säännöt (komission hyväksyttävänä),

               —

               yhdenmukaistettuja siirtotariffirakenteita koskevat säännöt (Kaasu-ENTSO laatii verkkosäännöt),

               —

               EU:n laajuiseen markkinalähtöiseen lähestymistapaan perustuvat uuden kaasunsiirtokapasiteetin jakoa koskevat säännöt (ACER ja Kaasu-ENTSO laativat kapasiteetinjakomekanismeja koskevan verkkosäännön sekä siirtotariffirakenteita koskevan verkkosäännön mukaisten vastaavien tariffisääntöjen muutoksen),

               —

               kauppaa koskevat säännöt, jotka liittyvät verkkoon pääsyä koskevien palvelujen tekniseen ja operatiiviseen tarjoamiseen ja järjestelmän tasapainoon (ACERin selvitys siitä, ovatko kapasiteettituotteiden suunnittelua ja sopimuksia koskevat nykyistä yhdenmukaisemmat säännöt Euroopan unionin tasolla tarpeen markkinoiden lujuuden, kapasiteetinjakoon liittyvien rajoitusten ja jälkimarkkinoiden osalta, ottaen huomioon ylikuormituksen hallintamenettelyjä koskevat suuntaviivat sekä kapasiteetinjakomekanismeja ja tasehallintaa koskevien verkkosääntöjen täytäntöönpano).

         3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä elokuuta 2013.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15.

      (2)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36.

      (3)  Vastaukset julkaistaan seuraavassa osoitteessa:
   http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/20130513_network_codes_en.htm

      (4)  EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39.

      (5)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1.

      (6)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 1.

      (7)  Käyttökoulutusta sekä vaatimuksia ja hätätilanteessa noudatettavia toimintatapoja koskevat verkkosäännöt laaditaan myöhemmin.

      (8)  Investointikannustimien osalta Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan asetuksen 13 artiklassa säädetään säännöistä sen varmistamiseksi, että yhteisen edun mukaisille kaasu- ja sähköalan investointihankkeille, joihin liittyy tavanomaista suurempia riskejä, myönnetään asianmukaisia kannustimia. Tältä osin Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa asetuksessa vahvistetaan seuraavat tehtävät:

               —

               Kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen on ilmoitettava viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2013 ACERille tarvittaessa käyttämänsä menetelmät ja perusteet sellaisten investointien arvioimiseksi, joihin liittyy tavanomaista suurempia riskejä;

               —

               ACERin on edistettävä hyvien toimintatapojen jakamista ja annettava suosituksia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013;

               —

               Kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen on julkistettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2014 käyttämänsä menetelmät ja perusteet sellaisten investointien arvioimiseksi, joihin liittyy tavanomaista suurempia riskejä.

         Edellä mainittujen tehtävien perusteella Euroopan komissio päättää siitä, onko tarpeen vahvistaa oikeudellisesti sitovat suuntaviivat.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/2247, annettu 3 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EKP/2016/35)

text:
               20.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 347/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/2247,
   annettu 3 päivänä marraskuuta 2016,
   Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EKP/2016/35)
   (uudelleenlaadittu)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöstä EKP/2010/21 (1) on muutettu olennaisesti useamman kerran. Koska lisämuutoksia on edelleen tehtävä, päätös olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

               (2)

               Suuntaviivat EKP/2010/20 (2), joihin viitataan päätöksessä EKP/2010/21, on kumottu ja laadittu uudelleen Euroopan keskuspankin suuntaviivoilla (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) (3),

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   I LUKU

      YLEISET SÄÄNNÖKSET

   1 artikla
   Määritelmät
   1.   Kun tässä päätöksessä käytetään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 1 artiklassa määriteltyjä käsitteitä, niillä on sama merkitys, kuin niille on edellä mainitussa artiklassa määritetty.
   2.   Tässä päätöksessä käytetyillä kirjanpitoteknisillä käsitteillä on sama merkitys, kuin niille on annettu suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) liitteessä II.
   2 artikla
   Soveltamisala
   Tämän päätöksen sääntöjä sovelletaan EKP:n tilinpäätökseen, joka käsittää Euroopan keskuspankin (EKP) taseen, taseen ulkopuoliset erät, tuloslaskelman ja EKP:n tilinpäätöksen liitetiedot.
   3 artikla
   Tiedon laatua koskevat periaatteet
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 3 artiklassa määriteltyjä tiedon laatua koskevia periaatteita noudatetaan myös tätä päätöstä sovellettaessa.
   4 artikla
   Perusoletukset
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 4 artiklassa määriteltyjä tilinpäätöstä koskevia perusoletuksia noudatetaan myös tätä päätöstä sovellettaessa.
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 4 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä virkkeestä poiketen, tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat otetaan huomioon vain siihen päivään asti, jona EKP:n johtokunta päättää antaa tilinpäätöksen EKP:n neuvostolle hyväksyttäväksi.
   5 artikla
   Talousperuste ja kassaperuste (maksuperuste)
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 5 artiklassa määritettyjä sääntöjä sovelletaan tähän päätökseen.
   6 artikla
   Saamisten ja velkojen kirjaaminen
   Rahoitusvarat ja -velat sekä muut saamiset ja velat kirjataan EKP:n taseeseen ainoastaan suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 6 artiklan mukaisesti.
   II LUKU

      TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT PERIAATTEET

   7 artikla
   Taseen sisältö
   Tase-erät käyvät ilmi liitteestä I.
   8 artikla
   Varaus valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta
   EKP:n toimintojen luonne huomioon ottaen EKP:n neuvosto voi tehdä EKP:n taseeseen varauksen valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta. EKP:n neuvosto päättää varauksen suuruudesta ja käytöstä EKP:n riskialttiudesta tehdyn perustellun arvion nojalla.
   9 artikla
   Tase-erien arvostaminen
   1.   Tase-erien arvostuksessa käytetään markkinahintoja ja -kursseja, jollei liitteessä I muuta säädetä.
   2.   Kulta, valuuttainstrumentit, arvopaperit (muut kuin eräpäivään saakka pidettävät arvopaperit, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit sekä rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit, jotka kirjataan jaksotetun hankintamenon perusteella) sekä rahoitusinstrumentit riippumatta siitä, ovatko nämä erät taseessa vai taseen ulkopuolella, arvostetaan vuoden lopussa markkinakeskikursseihin ja -hintoihin.
   3.   Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan neljännesvuosittaisen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät. Tässä artiklassa erityiset nosto-oikeudet (SDR), erityisten nosto-oikeuksien valuuttakorin pohjana olevat yksittäiset valuutat mukaan luettuina, katsotaan yhdeksi saamiseksi. Arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain, eli ISIN-koodeittain; niiden rakenteen osana olevia mahdollisia optioita ei arvosteta erikseen. Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit sekä eriin ”Muut rahoitusvarat” ja ”Sekalaiset erät” kuuluvat arvopaperit käsitellään erillisinä.
   4.   Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan markkinahinnan tai jaksotettuun hankintamenon perusteella (arvonalennus huomioon ottaen) riippuen rahapoliittisista näkökohdista.
   5.   Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella (arvonalennus huomioon ottaen). Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää kaikissa seuraavissa tapauksissa:

               a)

               jos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna;

               b)

               jos arvopaperien myynti tapahtuu kuukauden sisällä ennen eräpäivää;

               c)

               poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi.

         10 artikla
   Käänteisoperaatiot
   Käänteisoperaatioita käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 10 artiklan mukaisesti.
   11 artikla
   Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet
   Jälkimarkkinakelpoisia osakkeita ja osuuksia käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 11 artiklan mukaisesti.
   12 artikla
   Arvopaperien korkoriskiltä suojautuminen johdannaisten avulla
   Korkoriskiltä suojautumista käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 12 artiklan mukaisesti.
   13 artikla
   Synteettiset instrumentit
   Synteettisiä instrumentteja käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 13 artiklan mukaisesti.
   III LUKU

      TULOSLASKELMAAN KIRJAAMISEN PERIAATTEET

   14 artikla
   Tuottojen kirjaaminen
   1.   Tuotoksi kirjaamisessa sovelletaan suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 15 artiklan 1, 2, 3, 5 ja 7 kohtaa.
   2.   Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien, joita koskeva poikkeus on kumottu, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 48.2 artiklan mukaisesti maksamia osuuksia erityisillä arvonmuutostileillä käytetään realisoitumattomien tappioiden kattamiseen, jos nämä tappiot ylittävät suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kuvatulla tavalla aiemmat, tavallisesti käytettävälle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot, ennen näiden tappioiden kattamista EKPJ:n perussäännön 33.2 artiklan mukaisesti. Erityisillä arvonmuutostileillä olevien kultasaamisten, valuuttavarojen ja arvopaperien määrää vähennetään suhteellisesti kyseisiä omaisuuseriä koskevien saamisten pienentyessä.
   15 artikla
   Transaktiomenot
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 16 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.
   IV LUKU

      TASEEN ULKOPUOLISIA ERIÄ KOSKEVAT KIRJANPITOPERIAATTEET

   16 artikla
   Yleiset säännökset
   Suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 17 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.
   17 artikla
   Valuuttatermiinit
   Valuuttatermiinejä käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 18 artiklan mukaisesti.
   18 artikla
   Valuuttaswapit
   Valuuttaswapeja käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 19 artiklan mukaisesti.
   19 artikla
   Futuurisopimukset
   Futuurisopimuksia käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 20 artiklan mukaisesti.
   20 artikla
   Koronvaihtosopimukset
   Koronvaihtosopimuksia käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 21 artiklan mukaisesti.
   Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot jaksotetaan seuraavina tilikausina tasapoistoina. Kun kyse on koronvaihtosopimusten termiinikaupoista, jaksotus aloitetaan liiketoimen arvostuspäivästä.
   21 artikla
   Korkotermiinit
   Korkotermiinejä käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 22 artiklan mukaisesti.
   22 artikla
   Arvopapereiden termiinikaupat
   Arvopapereiden termiinikauppoja käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menetelmä A:n mukaisesti.
   23 artikla
   Optiot
   Optioita käsitellään suuntaviivojen (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34) 24 artiklan mukaisesti.
   V LUKU

      VUOSITTAIN JULKAISTAVA TASE JA TULOSLASKELMA

   24 artikla
   Kaavat
   1.   EKP:n vuosittain julkaistavan taseen kaava annetaan liitteessä II.
   2.   EKP:n julkaistavan tuloslaskelman kaava annetaan liitteessä III.
   VI LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖKSET

   25 artikla
   Sääntöjen kehittäminen, soveltaminen ja tulkinta
   1.   Tätä päätöstä tulkittaessa tulee ottaa huomioon valmistelutyö, unionin lainsäädännössä yhdenmukaistetut kirjanpitoperiaatteet sekä yleisesti hyväksytyt tilinpäätösperiaatteet.
   2.   Mikäli tässä päätöksessä ei säädetä erityisestä kirjaamistavasta eikä EKP:n neuvosto päätä toisin, EKP noudattaa EKP:n toimintaan ja kirjanpitoon soveltuvia Euroopan unionin hyväksymien kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisia arvostamisperiaatteita.
   26 artikla
   Kumoaminen
   1.   Kumotaan päätös EKP/2010/21.
   2.   Kumottuun päätökseen tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä ja niitä tulkitaan liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   27 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä marraskuuta 2016.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Päätös EKP/2010/21, tehty 11 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 1).

      (2)  Suuntaviivat EKP/2010/20, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 31).

      (3)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/2249, annettu 3 päivänä marraskuuta 2016, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKP/2016/34) (ks. tämän virallisen lehden s. 37).

      LIITE I

         TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT PERIAATTEET

      SAAMISET

                  Tase-erä

                  Tase-erien sisältöluokat

                  Arvostusperiaate

                  1

                     Kulta ja kultasaamiset

                  Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ”matkalla”. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: a) kultapitoisuuden muuttumiset ja b) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

                  Markkina-arvo

                  2

                     Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                  Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit mukaan luettuina.

                  2.1

                     Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

                              a)

                                 Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)

                              Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”

                              a)

                                 Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              b)

                                 Erityiset nosto-oikeudet (SDR:t)

                              Erityiset nosto-oikeudet (brutto)

                              b)

                                 Erityiset nosto-oikeudet (SDR)

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              c)

                                 Muut saamiset

                              GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin

                              c)

                                 Muut saamiset

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                  2.2

                     Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset

                              a)

                                 Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset

                              a)

                                 Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              b)

                                 Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet tai osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja

                              b)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                             Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                              c)

                                 Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              c)

                                 Valuuttamääräiset lainat

                              Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              d)

                                 Muut valuuttamääräiset saamiset

                              Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta

                              d)

                                 Muut valuuttamääräiset saamiset

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                  3

                     Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                              a)

                                 Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja

                              a)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                             Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                              b)

                                 Muut saamiset euroalueelta, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto

                              b)

                                 Muut saamiset

                              Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                  4

                     Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                  4.1

                     Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                              a)

                                 Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

                              a)

                                 Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa

                              Nimellisarvoon

                              b)

                                 Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet tai osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit

                              b)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Markkinahinta
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                                Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahinta

                              c)

                                 Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia lainoja

                              c)

                                 Lainat euroalueen ulkopuolelle

                              Talletukset nimellisarvoon

                              d)

                                 Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” ja erään 7.1 ”Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit” kuuluvia saamisia

                              Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) – organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta – liikkeeseen laskemat arvopaperit, joita ei ole hankittu rahapolitiikan harjoittamista varten

                              d)

                                          i)

                                                Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Markkinahinta
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                                Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                  4.2

                     ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                  Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

                  Nimellisarvoon

                  5

                     Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                  Erät 5.1–5.5:Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet

                  5.1

                     Perusrahoitusoperaatiot

                  Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  5.2

                     Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                  Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joiden maturiteetti on pitempi kuin perusrahoitusoperaatioissa.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  5.3

                     Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                  Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  5.4

                     Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                  Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  5.5

                     Maksuvalmiusluotot

                  Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  5.6

                     Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                  Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta

                  Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                  6

                     Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.

                  Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                  7

                     Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                  7.1

                     Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                  Arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten (ml. ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden tai kansainvälisten kehityspankkien – organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta – liikkeeseen laskemat arvopaperit, jotka on hankittu rahapolitiikan harjoittamista varten). Hienosäätöoperaatioita varten hankitut Euroopan keskuspankin (EKP) velkasitoumukset

                              a)

                                 Jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit:

                              Kirjataan riippuen rahapoliittisista näkökohdista:

                                          i)

                                          Markkinahinta
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä (hankintameno, jos arvonalennuksen kattaa velkaerässä 13 b) ”Varaukset” tarkoitettu varaus)
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              b)

                                 Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                  7.2

                     Muut arvopaperit

                  Muut kuin eriin 7.1 ”Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit” ja 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan lukien julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat euromääräiset arvopaperit ajalta ennen EMUa. Osakkeilla tai osuuksilla

                              a)

                                 Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Markkinahinta
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              b)

                                 Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              c)

                                 Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              d)

                                 Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

                              Markkinahinnalla

                  8

                     Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                  Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

                  Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

                  9

                     Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                  9.1

                     EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                  Eurojärjestelmän sisäisiä kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuvat EKP:n velkakirjojen liikkeeseenlaskuun perustuvat saamiset

                  Hankintahintaan

                  9.2

                     Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                  EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset päätöksen EKP/2010/29 (2) mukaisesti

                  Nimellisarvoon

                  9.3

                     Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                  Seuraavien alaerien nettopositiot:

                              a)

                              TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä 10.2 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)”

                              a)

                              Nimellisarvoon

                              b)

                              muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.

                              b)

                              Nimellisarvoon

                  10

                     Selvitettävänä olevat erät

                  Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit

                  Nimellisarvoon

                  11

                     Muut saamiset

                  11.1

                     Euroalueen metallirahat

                  Eurokolikot

                  Nimellisarvoon

                  11.2

                     Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                  Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot

                  Hankintahintaan poistot vähennettyinä
                  Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.
                  Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen. Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan.
                  Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000  euron, sitä ei aktivoida).

                  11.3

                     Muut rahoitusvarat

                              —

                              Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

                              —

                              Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna

                              —

                              Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa

                              a)

                                 Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

                              Markkinahinnalla

                              b)

                                 Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut osakkeet ja osuudet, jotka edustavat pysyviä investointeja

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                              c)

                                 Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä

                              Omaisuuden nettoarvoon

                              d)

                                 Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Markkinahinta
                              Preemiot/diskontot jaksotetaan

                              e)

                                 Eräpäivään saakka pidettävät tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              f)

                                 Ei-jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit

                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                              g)

                                 Pankkitalletukset ja lainat

                              Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä

                  11.4

                     Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                  Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten (paitsi jos sovelletaan vaihtelumarginaalia), korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään

                  Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                  11.5

                     Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                  Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                  11.6

                     Sekalaiset erät

                              a)

                              Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                              a)

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                              b)

                              Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

                              b)

                              Markkina-arvoon

                              c)

                              Nettoeläkesaamiset

                              c)

                              25 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                              d)

                              Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

                              d)

                              Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

                              e)

                              Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

                              e)

                              Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

                  12

                     Tilikauden tappio

                  Nimellisarvoon

            VELAT

                  Tase-erä

                  Tase-erien sisältöluokat

                  Arvostusperiaate

                  1

                     Liikkeessä olevat setelit

                  EKP:n päätöksen EKP/2010/29 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit

                  Nimellisarvoon

                  2

                     Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                  Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) tarkoitetut euromääräiset talletukset

                  2.1

                     Sekkitilit (ml. Vähimmäisvarantotalletukset)

                  EKPJ:n perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.

                  Nimellisarvoon

                  2.2

                     Talletusmahdollisuus

                  Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

                  Nimellisarvoon

                  2.3

                     Määräaikaistalletukset

                  Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

                  Nimellisarvoon

                  2.4

                     Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                  Rahapolitiikkaan liittyvät liiketapahtumat, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  2.5

                     Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                  Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

                  Nimellisarvoon

                  3

                     Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                  Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapolitiikkaan. Ei luottolaitosten sekkitilejä.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  4

                     EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                  Suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) tarkoitetut velkasitoumukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa

                  Hankintahintaan
                  Mahdolliset diskontot jaksotetaan

                  5

                     Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                  5.1

                     Julkisyhteisöt

                  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

                  Nimellisarvoon

                  5.2

                     Muut

                  Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, (ks. vastattavien erä 2.1), sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset.

                  Nimellisarvoon

                  6

                     Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                  Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, mukaan lukien Euroopan komissio, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit; muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, joiden rahayksikkö ei ole euro

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                  7

                     Valuuttamääräiset velat euroalueelle

                  Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                  8

                     Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                  8.1

                     Talletukset ja muut velat

                  Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                  8.2

                     ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                  Lainanotto ERM II:n ehdoilla.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                  9

                     IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

                  SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                  10

                     Eurojärjestelmän sisäiset velat

                  10.1

                     Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                  EKP:n taseessa – euromääräinen

                  Nimellisarvoon

                  10.2

                     Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                  Seuraavien alaerien nettopositiot:

                              a)

                              TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös vastaavaa-puolen erä 9.3 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)”

                              a)

                              Nimellisarvoon

                              b)

                              Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset velat, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

                              b)

                              Nimellisarvoon

                  11

                     Selvitettävänä olevat erät

                  Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot

                  Nimellisarvoon

                  12

                     Muut velat

                  12.1

                     Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                  Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten (paitsi jos sovelletaan vaihtelumarginaalia), korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään

                  Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                  12.2

                     Siirtovelat ja saadut ennakot

                  Tilikauteen liittyvät menot, jotka erääntyvät tulevina tilikausina. Tilikaudella saadut tulot, jotka liittyvät tuleviin tilikausiin

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                  12.3

                     Sekalaiset erät

                              a)

                              Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis).

                              a)

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              b)

                              Asiakkaiden kultatalletukset

                              b)

                              Markkina-arvoon

                              c)

                              Nettoeläkevelat

                              c)

                              25 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                  13

                     Varaukset

                              a)

                              Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu.

                              a)

                              Hankintahintaan/nimellisarvoon

                              b)

                              Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoli- tai luottoriskejä varten

                              b)

                              Nimellisarvoon (perustuu EKP:n neuvoston kunkin vuoden lopussa tekemään arvostukseen)

                  14

                     Arvonmuutostilit

                              a)

                              Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, euromääräisten arvopapereiden, valuuttamääräisten arvopapereiden ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet
                              Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu. Ks. 14 artiklan 2 kohta.

                              a)

                              Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, valuutan muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                              b)

                              Työsuhteen jälkeisten etujen osalta etuuspohjaisen nettovelan (tai -saamisen) uudelleen määrittämisen tulos, joka on seuraavien alaerien nettopositio:

                                          i)

                                          vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon mukaan

                                          ii)

                                          järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto lukuun ottamatta etuuspohjaisen nettovelan (tai -saamisen) nettokorkoon sisältyviä määriä

                                          iii)

                                          omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen muutokset lukuun ottamatta etuuspohjaisen nettovelan (tai -saamisen) nettokorkoon sisältyviä määriä

                              b)

                              25 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                  15

                     Pääoma ja rahastot

                  15.1

                     Pääoma

                  Maksettu pääoma

                  Nimellisarvoon

                  15.2

                     Rahastot

                  Lainmukaiset varaukset EKPJ:n perussäännön 33 artiklan mukaan ja EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu

                  Nimellisarvoon

                  16

                     Tilikauden voitto

                  Nimellisarvoon

         (1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (EKP/2014/60) (EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3).

         (2)  Päätös EKP/2010/29, tehty 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 26).

      LIITE II

         EKP:n vuositase

                  (miljoonaa euroa)

                  Vastaavaa (2)

                  Tilikausi

                  Edellinen tilikausi

                  Vastattavaa

                  Tilikausi

                  Edellinen tilikausi

                  1   Kulta ja kultasaamiset
                  2   Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              2.1

                              Saamiset IMF:ltä

                              2.2

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

                        3   Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta
                  4   Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              4.1

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                              4.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                        5   Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                              5.1

                              Perusrahoitusoperaatiot

                              5.2

                              Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                              5.3

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              5.4

                              Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                              5.5

                              Maksuvalmiusluotot

                              5.6

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                        6   Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta
                  7   Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                              7.1

                              Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                              7.2

                              Muut arvopaperit

                        8   Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä
                  9   Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                              9.1

                              EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                              9.2

                              Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                              9.3

                              Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                        10   Selvitettävänä olevat erät
                  11   Muut saamiset

                              11.1

                              Euroalueen metallirahat

                              11.2

                              Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                              11.3

                              Muut rahoitusvarat

                              11.4

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              11.5

                              Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                              11.6

                              Sekalaiset erät

                        12   Tilikauden tappio

                  1   Liikkeessä olevat setelit
                  2   Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                              2.1

                              Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

                              2.2

                              Talletusmahdollisuus

                              2.3

                              Määräaikaistalletukset

                              2.4

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              2.5

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                        3   Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille
                  4   EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset
                  5   Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                              5.1

                              Julkisyhteisöt

                              5.2

                              Muut velat

                        6   Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle
                  7   Valuuttamääräiset velat euroalueelle
                  8   Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                              8.1

                              Talletukset ja muut velat

                              8.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                        9   IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä
                  10   Eurojärjestelmän sisäiset velat

                              10.1

                              Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                              10.2

                              Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                        11   Selvitettävänä olevat erät
                  12   Muut velat

                              12.1

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              12.2

                              Siirtovelat ja saadut ennakot

                              12.3

                              Sekalaiset erät

                        13   Varaukset
                  14   Arvonmuutostileillä
                  15   Pääoma ja rahastot

                              15.1

                              Pääoma

                              15.2

                              Rahastot

                        16   Tilikauden voitto

                     Vastaavaa yhtensä

                     Vastattavaa yhteensä

         (1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

         (2)  Taulukko ”vastaavaa” voidaan julkaista myös taulukon ”vastattavaa” yläpuolella.

      LIITE III

         EKP:N JULKAISTAVA TULOSLASKELMA

                  (miljoonaa euroa)

                  Tuloslaskelma 31. joulukuuta … päättyvälle tilikaudelle

                  Tilikausi

                  Edellinen tilikausi

                                 1.1.1

                              Korkotuotot valuuttavarannoista

                                 1.1.2

                              Korkotuotot euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä

                                 1.1.3

                              Muut korkotuotot

                                 1.1

                              Korkotuotot

                                 1.2.1

                              Valuuttavarantojen siirtoihin liittyvien kansallisten keskuspankkien saamisten korko

                                 1.2.2

                              Muut korkomenot

                                 1.2

                              Korkomenot

                              1

                              Korkokate

                                 2.1

                              Rahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot

                                 2.2

                              Rahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset

                                 2.3

                              Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten

                              2

                              Rahoituskate

                                 3.1

                              Tuotot palkkioista ja maksuista

                                 3.2

                              Kulut palkkioista ja maksuista

                              3

                              Maksukate (2)

                              4

                              Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista

                              5

                              Muut tuotot

                     Tuotot yhteensä

                              6

                              Henkilöstökulut (3)

                              7

                              Toimintakulut (3)

                              8

                              Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä

                              9

                              Ulkoistettu setelinvalmistus (4)

                              10

                              Muut kulut

                     Tilikauden (tappio)/voitto

         (1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

         (2)  Tuottojen ja kulujen välinen erittely voidaan vaihtoehtoisesti esittää tilinpäätöksen liitetiedoissa.

         (3)  Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.

         (4)  Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet, ks. myös suuntaviivat (EU) 2016/2249 (EKP/2016/34)

      LIITE IV

         KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO SEN MUUTOKSISTA

                  Päätös EKP/2010/21

                     EUVL L 35, 9.2.2011, s. 1.

                  Päätös EKP/2012/30

                     EUVL L 356, 22.12.2012, s. 93.

                  Päätös EKP/2013/52

                     EUVL L 33, 4.2.2014, s. 7.

                  Päätös EKP/2014/55

                     EUVL L 68, 13.3.2015, s. 53.

                  Päätös EKP/2015/26

                     EUVL L 193, 21.7.2015, s. 134.

      LIITE V

         VASTAAVUUSTAULUKKO

                  Päätös EKP/2010/21

                  Tämä päätös

                  3 artikla

                  4 artikla

                  6 artikla

                  7 artikla

                  7 artikla

                  8 artikla

                  8 artikla

                  9 artikla

                  9 artikla

                  10 artikla

                  10 artikla

                  11 artikla

                  11 artikla

                  12 artikla

                  12 artikla

                  13 artikla

                  13 artikla

                  14 artikla

                  14 artikla

                  15 artikla

                  15 artikla

                  16 artikla

                  16 artikla

                  17 artikla

                  17 artikla

                  18 artikla

                  18 artikla

                  19 artikla

                  19 artikla

                  20 artikla

                  20 artikla

                  21 artikla

                  21 artikla

                  22 artikla

                  22 artikla

                  23 artikla

                  23 artikla

                  24 artikla

                  24 artikla

                  25 artikla

                  25 artikla

                  26 artikla

                  26 artikla

                  27 artikla


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

31976D0753

76/753/Euratom: Komission päätös, tehty 17 päivänä syyskuuta 1976, Euroopan yhteisöjen ja Kanadan kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 260 , 24/09/1976 s. 0022 - 0026 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 3 s. 0033  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 3 s. 0033  tšekinkielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 vironkielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 unkarinkielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 liettuankielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 latviankielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 maltankielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 puolankielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 slovakinkielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96 sloveeninkielinen erityispainos Alue 11 Nide 12 s. 96  - 96

		Komission päätös,tehty 17 päivänä syyskuuta 1976,Euroopan yhteisöjen ja Kanadan kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä(76/753/Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen alakohdan,ottaa huomioon neuvoston hyväksymisen,sekä katsoo, ettäolisi tehtävä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Ottawassa 6 päivänä heinäkuuta 1976 allekirjoitettu Euroopan yhteisöjen ja Kanadan kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskeva puitesopimus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTehdään ja hyväksytään Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja Kanadan kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskeva puitesopimus.Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä [1].2 artiklaKomission puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta sopimuksen 8 artiklassa määrätyn ilmoituksen [2].3 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 1976.Komission puolestaChristopher SoamesVarapuheenjohtaja[1] Sopimus on julkaistu CELEX numerolla 276A0706(01) Alueessa 11[2] Euroopan atomienergiayhteisön osalta sopimuksen voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.--------------------------------------------------


title: 2010/755/YUTP: Neuvoston päätös 2010/755/YUTP, annettu 6 päivänä joulukuuta 2010 , Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPM) Bosnia ja Hertsegovinassa tehdyn päätöksen 2009/906/YUTP muuttamisesta

text:
               7.12.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 320/10

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2010/755/YUTP,
   annettu 6 päivänä joulukuuta 2010,
   Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPM) Bosnia ja Hertsegovinassa tehdyn päätöksen 2009/906/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 8 päivänä joulukuuta 2009 päätöksen 2009/906/YUTP Euroopan unionin poliisioperaatiosta (European Union Police Mission, EUPM) Bosnia ja Hertsegovinassa (1). Päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011.

               (2)

               EUPM:ia toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi vaikuttaa haitallisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyihin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteisiin.

               (3)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) on Lissabonin sopimuksen tultua voimaan määrä huolehtia Euroopan unionin poliisioperaatioiden poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johtamisesta neuvoston sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa.

               (4)

               Päätös 2009/906/YUTP olisi muutettava siten, että säädetään rahoitusohjeesta, joka kattaa EUPM:aan liittyvät menot 1 päivänä tammikuuta alkavalla ja 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyvällä kaudella,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2009/906/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:
               ”2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) vastaa neuvoston sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa operaation poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta.”

               2)

               Korvataan 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
               ”1.   PTK vastaa EUPM:n poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta neuvoston sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa.”

               3)

               Lisätään 12 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
               ”Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä tammikuuta alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyvälle kaudelle on 17 600 000 euroa.”.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. MILQUET

      (1)  EUVL L 322, 9.12.2009, s. 22.


title: Neuvoston päätös (EU) 2017/234, annettu 7 päivänä helmikuuta 2017, Euroopan unionin ja Mikronesian liittovaltion välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä unionin puolesta

text:
               11.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 36/5

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/234,
   annettu 7 päivänä helmikuuta 2017,
   Euroopan unionin ja Mikronesian liittovaltion välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut unionin puolesta Mikronesian liittovaltion kanssa lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Neuvoston päätöksen (EU) 2016/1879 (2) mukaisesti sopimus on allekirjoitettu ja sitä sovelletaan väliaikaisesti 20 päivästä syyskuuta 2016.

               (3)

               Sopimuksella perustetaan asiantuntijoiden sekakomitea sopimuksen hallinnointia varten. Unionia edustaa sekakomiteassa komissio, jota jäsenvaltioiden edustajien olisi avustettava.

               (4)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Mikronesian liittovaltion välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen (5).
   3 artikla
   Komissio edustaa jäsenvaltioiden edustajien avustamana unionia sopimuksen 6 artiklalla perustetussa asiantuntijoiden sekakomiteassa.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. GRECH

      (1)  Hyväksyntä annettu 1 päivänä joulukuuta 2016.

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1879, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan unionin ja Mikronesian liittovaltion välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 289, 25.10.2016, s. 2).

      (3)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.