Avis juridique important

|

32001D0419

2001/419/YOS: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001, valvotuista aineista otettujen näytteiden toimittamisesta

Virallinen lehti nro L 150 , 06/06/2001 s. 0001 - 0003

Neuvoston päätös,tehty 28 päivänä toukokuuta 2001,valvotuista aineista otettujen näytteiden toimittamisesta(2001/419/YOS)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 ja 31 artiklan sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,ottaa huomioon Ruotsin kuningaskunnan aloitteen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),sekä katsoo seuraavaa:(1) Huumausaineiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjunta on jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten yhteinen asia.(2) Mahdollisuus toimittaa laillisesti jäsenvaltioiden viranomaisten välillä rikosten selvittämistä, tutkimista ja syytteeseenpanoa tai näytteiden rikosteknistä analysointia varten näytteitä, jotka on otettu takavarikoiduista valvotuista aineista, tehostaisi huumausaineiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjuntaa.(3) Tällä hetkellä ei ole olemassa oikeudellisesti sitovia sääntöjä valvotuista huumausaineista otettujen näytteiden toimittamisesta jäsenvaltioiden viranomaisten välillä. Tämän vuoksi Euroopan unionin tasolla olisi perustettava järjestelmä, jonka avulla tällaisia näytteitä voidaan toimittaa laillisesti. Kyseistä järjestelmää olisi voitava soveltaa kaikkiin tapoihin toimittaa valvotuista aineista otettuja näytteitä jäsenvaltioiden välillä. Näytteiden toimittamisen olisi perustuttava näytteet lähettävän ja ne vastaanottavan jäsenvaltion väliseen sopimukseen.(4) Näytteet olisi toimitettava turvallisella tavalla, jotta voidaan taata, ettei kuljetettuja näytteitä voida käyttää väärin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaNäytteiden toimittamisjärjestelmän perustaminen1. Tällä päätöksellä perustetaan järjestelmä, jonka mukaisesti valvotuista aineista otettuja näytteitä voidaan toimittaa jäsenvaltioiden välillä.2. Valvotuista aineista otettujen näytteiden, jäljempänä "näytteet", toimittaminen on kaikissa jäsenvaltioissa katsottava lailliseksi, jos se tapahtuu tämän päätöksen mukaisesti.2 artiklaMääritelmätTässä päätöksessä valvotuilla aineilla tarkoitetaan :a) joko luonnollisia tai synteettisiä aineita, jotka mainitaan vuoden 1961 Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaineyleissopimuksen luetteloissa I tai II sekä kyseisessä yleissopimuksessa sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla,b) aineita, jotka on mainittu psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tarkistetuissa luetteloissa I, II, III ja IV,c) aineita, joihin kohdistetaan uusia synteettisiä huumausaineita koskevasta tiedonvaihdosta, riskien arvioinnista ja valvonnasta 16 päivänä kesäkuuta 1997 hyväksytyn yhteisen toiminnan 97/396/YOS(2) 5 artiklan 1 kohdan mukaisia valvontatoimenpiteitä.3 artiklaKansalliset yhteyspisteet1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen yhteyspiste tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten.2. Tiedot nimetyistä kansallisista yhteyspisteistä ja niihin myöhemmin tehdyistä muutoksista on toimitettava neuvoston pääsihteeristölle, joka julkaisee tiedot Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3. Sen estämättä, mitä keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevissa asiaan liittyvissä säännöksissä säädetään, ainoastaan kansallisilla yhteyspisteillä on tarvittaessa yhdessä muiden asianomaisten kansallisten elinten kanssa toimivalta antaa lupa näytteiden toimittamiseen tämän päätöksen nojalla.4 artiklaSopimus näytteiden toimittamisesta ja vastaanottamisesta ilmoittaminen1. Sen jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen, joka aikoo lähettää näytteen, ja sen jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen, jonka on tarkoitus vastaanottaa kyseinen näyte, on ennen sen toimittamista sovittava kuljetuksesta. Tätä varten niiden on käytettävä liitteessä olevaa näytteen toimittamista koskevaa lomaketta.2. Kun näytteen toimittamiseen liittyy kuljetus toisen jäsenvaltion, jäljempänä "kauttakulkujäsenvaltio", alueen kautta, lähettävän jäsenvaltion yhteyspisteen on tämän jälkeen ilmoitettava aiotusta kuljetuksesta kyseisen kauttakulkujäsenvaltion kansalliselle yhteyspisteelle. Tätä varten on kullekin kauttakulkujäsenvaltiolle lähetettävä jäljennös asianmukaisesti täytetystä näytteen toimittamista koskevasta lomakkeesta ennen toimittamisen alkamista.3. Näytteen vastaanottaneen jäsenvaltion on ilmoitettava näytteen lähettäneelle jäsenvaltiolle sen vastaanottamisesta.5 artiklaKuljetusvälineet1. Näytteiden kuljettamisen on tapahduttava turvallisella tavalla.2. Seuraavia kuljetustapoja pidetään turvallisina:a) lähettävän tai vastaanottavan jäsenvaltion virkamiehen suorittama kuljetus;b) kuriirilähetys;c) diplomaattiposti;d) kirjattu (pika)postilähetys.3. Näytteen mukana on oltava koko kuljetuksen ajan 4 artiklassa tarkoitettu asianmukaisesti täytetty näytteen toimittamista koskeva lomake.4. Kuljetukseen osallistuvien jäsenvaltioiden viranomaiset eivät saa estää tai pysäyttää kuljetusta, jonka liitteenä on asianmukaisesti täytetty näytteen toimittamista koskeva lomake, ellei heillä ole epäilyksiä kuljetuksen laillisuudesta. Jos näytteen toimittamista koskevan lomakkeen oikeudellisesta pätevyydestä on epäilyksiä, kuljetuksen pysäyttäneen jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen on otettava viipymättä yhteys näytteen toimittamista koskevan lomakkeen täyttämisestä vastaavien jäsenvaltioiden kansallisiin yhteyspisteisiin asian selvittämiseksi.5. Jos lähettävän tai vastaanottavan jäsenvaltion virkamies suorittaa näytteen kuljettamisen, hän ei saa käyttää virkapukua. Hän ei myöskään saa suorittaa muita kuljetukseen liittyviä operatiivisia tehtäviä, elleivät ne ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia ja lähettävän, vastaanottavan tai kauttakulkujäsenvaltion kesken sovittuja. Jos matka suoritetaan lentokoneella, on käytettävä ainoastaan jossain jäsenvaltiossa rekisteröityjä lentoyhtiöitä.6 artiklaNäytteen määrä ja sen käyttö1. Näytteen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on katsottava tarpeelliseksi lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttöä tai näytteiden analysointia varten.2. Näytteen käytöstä vastaanottavassa jäsenvaltiossa on sovittava lähettävän ja vastaanottavan jäsenvaltion kesken ottaen huomioon, että näytteitä voidaan käyttää rikosten selvittämiseen, tutkimiseen ja syytteeseenpanoon tai näytteiden rikostekniseen analysointiin.7 artiklaArviointi1. Tätä päätöstä arvioidaan neuvostossa vähintään kahden ja enintään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.2. Kunkin lähettävän jäsenvaltion kansallisten yhteyspisteiden on talletettava arviointia varten vähintään kopiot kaikista edeltävän viiden vuoden aikana täytetyistä näytteiden toimittamista koskevista lomakkeista.8 artiklaVoimaantuloTätä päätöstä noudatetaan 1 päivästä heinäkuuta 2001.Tehty Brysselissä 28 päivänä toukokuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaT. Bodström(1) Lausunto annettu 4.5.2001 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) EYVL L 167, 25.6.1997, s. 1.LIITE>PIC FILE= "L_2001150FI.000302.EPS">


title: 2011/213/EU: Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011 , Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä

text:
               6.4.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 90/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011,
   Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä
   (2011/213/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta Japanin hallituksen kanssa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen.

               (2)

               Sopimuspuolten edustajat allekirjoittivat tämän sopimuksen Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009 sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.

               (3)

               Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön ja on sen seuraaja.

               (4)

               Sopimus olisi tehtävä unionin puolesta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välinen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Komissio hyväksyy sopimuksen 6 artiklan 1 kohdalla perustetussa sekakomiteassa omaksuttavan unionin kannan sopimuksen 13 artiklan 5 kohdan mukaisiin sopimuksen muutoksiin.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen ja antaa Japanin hallitukselle seuraavan ilmoituksen:

      ”Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja se käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksessa olevat viittaukset ”Euroopan yhteisöön” on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi ”Euroopan unioniin”.”

   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         CSÉFALVAY Z.

      Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välinen
      SOPIMUS
      tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä
      EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’,
      ja
      JAPANIN HALLITUS, jotka
      HALUAVAT edistää edelleen Japanin ja yhteisön välisiä läheisiä ja ystävällisiä suhteita ja ovat tietoisia tieteellisen tietämyksen nopeasta kehityksestä ja sen myönteisestä vaikutuksesta kahdenvälisen ja kansainvälisen yhteistyön edistämiseen,
      HALUAVAT laajentaa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä useilla molempien kannalta merkittävillä aloilla luomalla tuloksellisen kumppanuuden rauhanomaisissa tarkoituksissa ja yhteistä hyötyä tavoitellen,
      USKOVAT, että tällainen yhteistyö ja sen tulosten soveltaminen edistävät Japanin ja yhteisön taloudellista ja sosiaalista kehitystä,
      HALUAVAT luoda yhteistyötoimien toteuttamiselle viralliset puitteet, jotka tehostavat sopimuspuolten välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä,
      OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
      1 artikla
      1.   Sopimuspuolet edistävät, kehittävät ja helpottavat tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia tieteen ja teknologian aloilla rauhanomaisissa tarkoituksissa.
      2.   Tähän sopimukseen perustuvat yhteistyötoimet toteutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:

                  a)

                  molemminpuolinen ja tasapuolinen osallistuminen ja hyöty;

                  b)

                  vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin sekä vierailevien tutkijoiden osalta käyttää tutkimuksen ja kehittämisen välineistöjä;

                  c)

                  tähän sopimukseen perustuviin yhteistyötoimiin mahdollisesti vaikuttavien tietojen oikea-aikainen vaihto;

                  d)

                  osaamisyhteiskunnan edistäminen Japanin ja yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi.

            2 artikla
      1.   Tähän sopimukseen perustuvat yhteistyötoimet koostuvat suorista yhteistyötoimista ja epäsuorista yhteistyötoimista.
      2.   Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

                  a)

                  ’sopimuspuolilla’ Japanin hallitusta ja yhteisöä;

                  b)

                  ’suorilla yhteistyötoimilla’ sopimuspuolten tai niiden elinten välisiä yhteistyötoimia;

                  c)

                  ’epäsuorilla yhteistyötoimilla’ yhteistyötoimia, jotka toteutetaan tutkimus- ja kehitysohjelmissa ja -hankkeissa Japanin ja yhteisön henkilöiden välillä;

                  d)

                  ’tutkimus- ja kehitysohjelmilla ja -hankkeilla’ yhteisön toteuttamaa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaa sekä Japanin hallituksen, sen elinten tai virallisten laitosten toteuttamia tutkimus- ja kehitysohjelmia ja -hankkeita, jotka rahoitetaan kilpailuun perustuvalla rahoitusjärjestelmällä;

                  e)

                  ’henkilöillä’:

                              i)

                              Japanin osalta Japanin kansalaisia tai Japanin kansallisen lainsäädännön mukaan perustettuja oikeushenkilöitä; ja

                              ii)

                              yhteisön osalta yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisia tai yhteisön jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön tai yhteisön oikeuden mukaan perustettuja oikeushenkilöitä;

                  f)

                  ’elimillä’:

                              i)

                              Japanin osalta Japanin valtion elimiä; ja

                              ii)

                              yhteisön osalta Euroopan komissiota;

                  g)

                  ’virallisilla laitoksilla’ virallisia laitoksia, joiden talousarviot ja toimintasuunnitelmat Japanin hallituksen toimivaltaiset ministerit hyväksyvät ja joiden tutkimus- ja kehitysohjelmat ja -hankkeet, jotka rahoitetaan kilpailuun perustuvalla rahoitusjärjestelmällä, sisällytetään niiden suostumuksella epäsuoria yhteistyötoimia koskeviin ohjelmiin ja hankkeisiin;

                  h)

                  ’immateriaalioikeuksilla’ Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 allekirjoitetun Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen 2 artiklassa määriteltyä henkistä omaisuutta.

            3 artikla
      1.   Suorat yhteistyötoimet voivat olla seuraavissa muodoissa:

                  a)

                  eri muodoissa toteutettavat tapaamiset (joihin voivat kuulua myös asiantuntijatapaamiset), jotta voidaan keskustella ja vaihtaa tietoa yleisiin tai erityisiin aiheisiin liittyvistä tieteellisistä ja teknologisista näkökohdista sekä yksilöidä tutkimus- ja kehitysohjelmia ja -hankkeita, jotka voidaan toteuttaa yhteistyössä;

                  b)

                  tiedonvaihto tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvistä toimista, politiikoista, toimintatavoista, laeista ja määräyksistä;

                  c)

                  tutkijoiden, teknisen henkilöstön tai muiden asiantuntijoiden vierailut ja vaihto yleisiin tai erityisiin aiheisiin liittyen;

                  d)

                  yhteistyötoimien toteuttaminen muissa muodoissa, joita voidaan yksilöidä ja ehdottaa ja joista voidaan päättää tämän sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetussa tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomiteassa.

            2.   Epäsuorien yhteistyötoimien kehittämiseksi sopimuspuolen kuka tahansa henkilö voi osallistua toisen sopimuspuolen, sen elimien tai virallisten laitosten toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin jälkimmäisen sopimuspuolen lakien ja määräysten mukaisesti, jollei tämän sopimuksen liitteistä I ja II muuta johdu.
      4 artikla
      Kunkin tähän sopimukseen perustuvan yhteistyötoimen yksityiskohdista ja menettelyistä voidaan päättää sopimuspuolten tai niiden kyseiseen yhteistyötoimeen osallistuvien elinten tai virallisten laitosten kesken.
      5 artikla
      Kumpikin sopimuspuoli tai sen elimet voivat tarpeen mukaan sallia toisen sopimuspuolen tai sen elinten suostumuksella, että tähän sopimukseen perustuviin suoriin yhteistyötoimiin osallistuu tutkijoita ja organisaatioita kaikilta tutkimustoiminnan sektoreilta, myös yksityiseltä sektorilta.
      6 artikla
      1.   Tämän sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimuspuolet perustavat tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitean, jäljempänä ’sekakomitea’. Sekakomitean puheenjohtajina toimivat Japanin ulkoministeriön ja Euroopan komission virkamiehet.
      2.   Sekakomitean tehtävänä on:

                  a)

                  vaihtaa tietoa ja näkemyksiä tiede- ja teknologiapolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä;

                  b)

                  yksilöidä ja ehdottaa tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia ja päättää niistä;

                  c)

                  tarkastella ja arvioida tähän sopimukseen perustuvien yhteistyötoimien tuloksia;

                  d)

                  antaa sopimuspuolille tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvää neuvontaa ja kannustusta;

                  e)

                  tarkastella säännöllisesti sopimuspuolten vastavuoroisia mahdollisuuksia osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin sekä vierailevia tutkijoita koskevia järjestelyjä ja tarkastella konkreettisia toimenpiteitä näiden mahdollisuuksien parantamiseksi ja tämän sopimuksen 1 artiklassa mainitun vastavuoroisuuden periaatteen vaikuttavuuden varmistamiseksi.

            3.   Sekakomitean päätökset tehdään yhteisymmärryksessä.
      4.   Sekakomitea kokoontuu kummallekin sopimuspuolelle sopivina ajankohtina ja mieluimmin vähintään kerran kahdessa vuodessa.
      5.   Japanin hallitus ja yhteisö toimivat vuorotellen sekakomitean kokouksen isäntänä, jollei toisin sovita.
      6.   Sekakomitean kokouksen osallistujien matka- ja majoituskustannuksista vastaa se sopimuspuoli, jota kyseiset osallistujat edustavat. Muista sekakomitean kokoukseen liittyvistä kustannuksista vastaa kokouksen isäntänä toimiva sopimuspuoli.
      7.   Sekakomitea hyväksyy työjärjestyksensä.
      8.   Sekakomitea voi tehdä päätöksiä diplomaattiteitse, kun se ei ole kokoontuneena.
      7 artikla
      Tätä sopimusta sovelletaan määrärahojen saatavuuden mukaan ja kummankin sopimuspuolen sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti.
      8 artikla
      1.   Kumpi tahansa sopimuspuoli voi tavanomaisia kanavia käyttäen ja yhteistyötoimiin osallistuvien elinten yleisiä menettelyjä noudattaen antaa yleisön saataville sellaisen suorista yhteistyötoimista syntyvän tieteellisen ja teknologisen tiedon, joka ei ole omistusoikeuden alaista.
      2.   Tähän sopimukseen perustuvista yhteistyötoimista johtuvia, niiden aikana käyttöön otettuja tai niiden välityksellä saatuja immateriaalioikeuksia ja julkistamatonta tietoa käsitellään tämän sopimuksen liitteen II määräysten mukaisesti.
      9 artikla
      Kumpikin sopimuspuoli pyrkii kaikin tavoin lakiensa ja määräystensä mukaisesti tarjoamaan tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia toteuttaville henkilöille kaikki mahdolliset edellytykset, jotta voidaan helpottaa näihin yhteistyötoimiin osallistuvien tutkijoiden vapaata liikkumista ja oleskelua sekä niissä käytettävien materiaalien, tietojen ja laitteiden tuloa sopimuspuolen alueelle ja poistumista sieltä.
      10 artikla
      Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita sopimuspuolten välisiin tai Japanin hallituksen ja yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten välisiin voimassa oleviin ja tuleviin yhteistyösopimuksiin liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia.
      11 artikla
      Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai riidat ratkaistaan sopimuspuolten välisillä neuvotteluilla.
      12 artikla
      Liitteet I ja II ovat tämän sopimuksen erottamaton osa.
      13 artikla
      1.   Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet vaihtavat diplomaattisia nootteja, joilla ne ilmoittavat toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen sopimuksen voimaantulon kannalta tarpeelliset sisäiset menettelynsä.
      2.   Tämä sopimus on voimassa viiden vuoden ajan, jonka jälkeen sen voimassaolo jatkuu, jollei jompikumpi sopimuspuolista irtisano sopimusta ensimmäisen viisivuotiskauden loppuessa tai koska tahansa sen jälkeen antamalla toiselle sopimuspuolelle vähintään kuusi kuukautta etukäteen kirjallisen ennakkoilmoituksen aikomuksestaan irtisanoa sopimus.
      3.   Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta tämän sopimuksen perusteella toteutettaviin yhteistyötoimiin, joita ei ole saatettu päätökseen tämän sopimuksen irtisanomisajankohtana, eikä mahdollisiin tämän sopimuksen liitteen II perusteella syntyneisiin erityisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.
      4.   Kumpikin sopimuspuoli voi joka viides vuosi tehdä arvioinnin tämän sopimuksen vaikutuksista ja siihen perustuvista toimista, ja arvioinnin tekevä sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle arvioinnin tuloksista. Kumpikin sopimuspuoli pyrkii kaikin keinoin helpottamaan toisen sopimuspuolen tekemää arviointia.
      5.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten välisillä diplomaattisilla nooteilla sopimuspuolten yhteisestä suostumuksesta. Muutokset tulevat voimaan edellä 1 kohdassa määrätyin ehdoin, jollei toisin sovita.
      Tämä sopimus ja sen liitteet I ja II laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja japanin kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Jos tekstien tulkinnassa on eroavaisuuksia, englannin- ja japaninkieliset tekstit ovat ensisijaisia muihin kielitoisintoihin verrattuina.

         TÄMÄN VAKUUDEKSI, Japanin hallituksen ja Euroopan yhteisön asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
         Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta 2009.

               Euroopan yhteisön puolesta

               Japanin hallituksen puolesta

         LIITE I

            EHDOT, JOTKA KOSKEVAT HENKILÖIDEN OSALLISTUMISTA TUTKIMUS- JA KEHITYSOHJELMIIN JA -HANKKEISIIN

                     I

                     Jos sopimuspuoli, sen elimet tai viralliset laitokset tekevät tämän sopimuksen nojalla toisen sopimuspuolen henkilön kanssa sopimuksen tutkimus- ja kehitysohjelmista ja -hankkeista, tämän toisen sopimuspuolen on pyynnöstä pyrittävä tarjoamaan kaikki kohtuullinen ja mahdollinen apu, joka on tarpeen tai josta on hyötyä ensin mainitulle sopimuspuolelle, sen elimille tai virallisille laitoksille sopimuksen asianmukaisessa täytäntöönpanossa.

                     II

                     Japanin henkilöt voivat osallistua yhteisön toteuttamaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan. Japanin henkilöiden osallistumisen on oltava puiteohjelman osallistumis-, levittämis- ja toteutussääntöjen mukaista.

                     III

                     Yhteisön henkilöt voivat osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin, joita Japanin hallitus, sen elimet tai viralliset laitokset toteuttavat kilpailuun perustuvaa rahoitusjärjestelmää käyttäen vastaavilla tieteen ja teknologian aloilla, kuin tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa toteutetaan. Yhteisön henkilöiden osallistumisen on oltava Japanin lakien ja määräysten mukaista sekä kyseisen ohjelman tai hankkeen osallistumis-, levittämis- ja toteutussääntöjen mukaista.

         LIITE II

            IMMATERIAALIOIKEUDET JA JULKISTAMATON TIETO

         I   Sopimuspuolten immateriaalioikeudet suorissa yhteistyötoimissa

                     1.

                     Suorista yhteistyötoimista johtuviin immateriaalioikeuksiin, lukuun ottamatta jäljempänä 3 kohdassa tarkoitettua tekijänoikeutta ja sen lähioikeuksia, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

                                 a)

                                 Immateriaalioikeudet omistaa kyseisen henkisen omaisuuden luonut sopimuspuoli tai sen elimet. Jos henkinen omaisuus on luotu yhdessä, sopimuspuolten tai niiden elinten on neuvoteltava sopiakseen immateriaalioikeuksien omistuksesta tai jaosta ottaen huomioon sopimuspuolten tai niiden elinten osuudet työhön.

                                 b)

                                 Immateriaalioikeudet omistavan sopimuspuolen tai sen elinten on annettava toiselle sopimuspuolelle tai sen elimille lupa käyttää kyseisiä oikeuksia suorien yhteistyötoimien toteuttamiseksi, jos tämä on tarpeen, jotta kyseinen toinen sopimuspuoli tai sen elimet voivat suorittaa oman työnsä tähän sopimukseen perustuvaa yksittäistä hanketta varten. Patenttien ja hyödyllisyysmallien osalta käyttölupa on annettava maksutta. Tämän alakohdan mukaista immateriaalioikeuksien käyttöä koskevan luvan antamisessa on noudatettava kummankin sopimuspuolen sovellettavia lakeja ja määräyksiä sekä ehtoja, joista sopimuspuolten tai niiden elinten on sovittava keskenään ennen hankkeen aloittamista.

                     2.

                     Suorien yhteistyötoimien aikana käyttöön otetut immateriaalioikeudet omistavan sopimuspuolen tai sen elinten on annettava toiselle sopimuspuolelle tai sen elimille lupa käyttää kyseisiä oikeuksia suorien yhteistyötoimien toteuttamiseksi, jos tämä on tarpeen, jotta kyseinen toinen sopimuspuoli tai sen elimet voivat suorittaa oman työnsä tähän sopimukseen perustuvaa yksittäistä hanketta varten. Tämän kohdan mukaista immateriaalioikeuksien käyttöä koskevan luvan antamisessa on noudatettava kummankin sopimuspuolen sovellettavia lakeja ja määräyksiä sekä ehtoja, joista sopimuspuolten tai niiden elinten on sovittava keskenään ennen hankkeen aloittamista.

                     3.

                     Sopimuspuolten tai niiden elinten tekijänoikeuksiin ja näiden lähioikeuksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

                                 a)

                                 Jos sopimuspuoli tai sen elimet julkaisevat tähän sopimukseen perustuvien suorien yhteistyötoimien tuloksena syntynyttä tieteellistä ja teknistä tietoa ja tuloksia lehdissä, artikkeleissa, raporteissa, kirjoissa, kuvanauhoilla ja digitaalisilla tallentimilla, kyseisen sopimuspuolen on pyrittävä kaikin tavoin hankkimaan toiselle sopimuspuolelle ei-yksinomaiset, peruuttamattomat ja tekijänpalkkioista vapautetut luvat kääntää, toisintaa, mukauttaa, välittää sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia kaikissa maissa, joissa tekijänoikeussuoja voidaan hankkia.

                                 b)

                                 Kaikissa tekijänoikeudellisesti suojatun teoksen julkisesti levitetyissä jäljennöksissä, joihin sovelletaan a alakohdan määräyksiä, on mainittava tekijöiden nimet, ellei tekijä nimenomaisesti kiellä nimeämistään. Lisäksi niissä on oltava sopimuspuolten yhdessä antamaa tukea koskeva selvä maininta.

               II   Julkistamaton tieto suorissa yhteistyötoimissa

         Sopimuspuolten tai niiden elinten julkistamattomaan tietoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:

                     1.

                     Sopimuspuolen toimittaessa toiselle sopimuspuolelle tai sen elimille suorien yhteistyötoimien täytäntöönpanon edellyttämiä tietoja kummankin sopimuspuolen on yksilöitävä tiedot, jotka se haluaa pitää julkistamattomina.

                     2.

                     Julkistamattomia tietoja vastaanottava sopimuspuoli tai sen elimet voivat omalla vastuullaan toimittaa julkistamattomat tiedot omille elimilleen tai niissä oleville tai niiden palkkaamille henkilöille, jos tämä on tarpeen, jotta kyseiset elimet tai henkilöt voivat suorittaa oman työnsä tähän sopimukseen perustuvaa yksittäistä hanketta varten.

                     3.

                     Toinen sopimuspuoli tai sen elimet voivat levittää julkistamatonta tietoa laajemmin, kuin 2 kohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli tai sen elimet antavat siihen kirjallisen ennakkosuostumuksensa. Sopimuspuolet tai niiden elimet kehittävät yhteistyössä menettelyt, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen ennakkosuostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien lakiensa ja määräystensä sallimissa rajoissa.

                     4.

                     Tietoa, joka on saatu tämän sopimuksen perusteella järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa sekä henkilöstön palvelukseen ottamisen ja tilojen ja laitteistojen käytön yhteydessä, on pidettävä luottamuksellisena, kun tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta 1 kohdan mukaisesti, ja sitä on käsiteltävä 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

                     5.

                     Jos sopimuspuoli toteaa, ettei se voi tai että on aiheellista epäillä, ettei se tulevaisuudessa voi noudattaa tietojen levittämiselle 2, 3 ja 4 kohdassa asetettuja rajoituksia ja ehtoja, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle sopimuspuolelle. Sen jälkeen sopimuspuolet neuvottelevat sopivasta toimintatavasta.

               III   Epäsuoriin yhteistyötoimiin osallistuvien henkilöiden immateriaalioikeudet

         Kummankin sopimuspuolen on varmistettava, että kyseisen sopimuspuolen, sen elinten tai virallisten laitosten toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin osallistuvien toisen sopimuspuolen henkilöiden immateriaalioikeudet sekä muut tästä osallistumisesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet ovat asiaa koskevien Japanin hallitusta ja yhteisöä tai kaikkia sen jäsenvaltioita sitovien kansainvälisten yleissopimusten mukaisia, mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus Marrakechissa tehdyn Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteessä 1C sekä kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleissopimuksen 24 päivänä heinäkuuta 1971 tehty Pariisin sopimuskirja ja teollisoikeuksien suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehty Tukholman sopimuskirja.


title: 2007/187/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä maaliskuuta 2007 , alueiden komitean kahden saksalaisen jäsenen ja kahden saksalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               28.3.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 87/12

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 22 päivänä maaliskuuta 2007,
   alueiden komitean kahden saksalaisen jäsenen ja kahden saksalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2007/187/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,
   ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Alueiden komiteassa on vapautunut kaksi jäsenen paikkaa Eberhard SINNERin erottua ja Helmut HOLTERin toimikauden päätyttyä. Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka, kun Emilia MÜLLER on nimetty jäseneksi. Toinen varajäsenen paikka on vapautunut Sylvia BRETSCHNEIDERin erottua,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Emilia MÜLLER, Eberhard SINNERin sijalle,

                           —

                           Uta-Maria KUDER Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern, Helmut HOLTERin tilalle;

                     ja

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           Edmund STOIBER, Ministerpräsident des Freistaates Bayern, Emilia MÜLLERin tilalle,

                           —

                           Detlef MÜLLER (Mitglied des Landtages von Mecklenburg-Vorpommern), Sylvia BRETSCHNEIDERin tilalle.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         W. TIEFENSEE

      (1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.


Avis juridique important

|

41979D0008

79/8/ETY: Neuvostossa kokoontuneiden Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1978, tiettyjen tullille esittämisen yhteydessä perittävien postimaksujen poistamisesta

Virallinen lehti nro L 006 , 10/01/1979 s. 0026 - 0026 Suomenk. erityispainos Alue 9 Nide 1 s. 0079  Kreikank. erityispainos: Luku 02 Nide 7 s. 0031  Ruotsink. erityispainos Alue 9 Nide 1 s. 0079  Espanjank. erityispainos: Luku 02 Nide 5 s. 0139  Portugalink. erityispainos: Luku 02 Nide 5 s. 0139

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,tehty 18 päivänä joulukuuta 1978,tiettyjen tullille esittämisen yhteydessä perittävien postimaksujen poistamisesta (79/8/ETY)NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkaottavat huomioon asiaa koskevat komission ehdotukset sekä Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnot,sekä katsovat, että on tärkeää edistää tavaroiden todella vapaata liikkuvuutta ja antaa Euroopan kansalaisten hyötyä siitä välittömästi,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaTavaralähetysten, jotka lähetetään jostakin jäsenvaltiosta ja jotka saadaan tuoda maahan vapautettuna liikevaihto- ja valmisteverosta, esittämisestä tullille ei enää peritä maksuja.2 artiklaJäsenvaltioiden on toteutettava tämän päätöksen soveltamisen edellyttämät toimenpiteet mahdollisimman pian, viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1979.Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1978.PuheenjohtajaH.-D. GENSCHER


title: Komission päätös 2009/724/YOS, tehty 17 päivänä syyskuuta 2009 , määräajan vahvistamisesta Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) siirtymisen loppuun saattamiselle

text:
               30.9.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 257/41

      KOMISSION PÄÄTÖS 2009/724/YOS,
   tehty 17 päivänä syyskuuta 2009,
   määräajan vahvistamisesta Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) siirtymisen loppuun saattamiselle
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/839/YOS (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksen 2008/839/YOS 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, että SIS 1+ järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on siirryttävä N.SIS -järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla 30 päivään syyskuuta 2009 mennessä. Tätä päivämäärää voidaan tarvittaessa muuttaa saman päätöksen 17 artiklan 2 kohdassa määriteltyä menettelyä noudattaen.

               (2)

               Päätöksessä 2008/839/YOS säädetyt toimet ovat viivästyneet SIS II järjestelmän testaamisen yhteydessä havaittujen ongelmien vuoksi. Neuvosto totesi 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että jäljellä olevien ongelmien ratkaisemiseen tarvittavan ajan vuoksi SIS 1+ järjestelmästä SIS II:een siirtymiselle asetettu määräaika, syyskuu 2009, ei ole enää realistinen.

               (3)

               Koska siirtyminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een viivästyy, siirtymisen loppuun saattamisen uudeksi määräajaksi olisi asetettava päivä, jona päätöksen 2008/839/YOS voimassaolo päättyy, niin että SIS II:n toiminnan valmistelutoimia voidaan jatkaa kyseiseen ajankohtaan asti.

               (4)

               Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (2) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (5)

               Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/192/EY (3) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (6)

               Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (4) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (5) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.

               (7)

               Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (6) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

               (8)

               Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa pöytäkirjassa ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen tehtävän pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä pöytäkirjan eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta 28 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn päätöksen 2008/262/YOS (7) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

               (9)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksen 2007/533/YOS (8) 67 artiklan 1 kohdalla perustetun ja päätöksen 2008/839/YOS 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on saatettava loppuun siirtyminen N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla päätöksen 2008/839/YOS voimassaolon päättymiseen mennessä.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2009.

            Komission puolesta

         Jacques BARROT

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.

      (2)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

      (3)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (4)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (6)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50.

      (7)  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 5.

      (8)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.


title: Neuvoston päätös 2012/421/YUTP, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012 , biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 196/61

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/421/YUTP,
   annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012,
   biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’EU:n strategia’, jonka III luku käsittää luettelon toimenpiteistä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

               (2)

               Unioni panee aktiivisesti täytäntöön EU:n strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, erityisesti biologisia ja toksiiniaseita koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’biologisten aseiden kieltosopimus’, vahvistamiseen, täytäntöönpanoon ja maailmanlaajuiseen soveltamiseen liittyviä toimenpiteitä.

               (3)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP (1) biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jonka voimassaolo päättyi 26. elokuuta 2007, puitteissa. Biologisten aseiden kieltosopimukseen on yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP hyväksymisen jälkeen liittynyt seitsemän uutta valtiota.

               (4)

               Neuvosto hyväksyi 20 päivänä maaliskuuta 2006 biologisia ja toksiiniaseita koskevan toimintasuunnitelman, joka täydentää neuvoston yhteistä toimintaa 2006/184/YUTP biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi (2). Toimintasuunnitelmassa edellytetään luottamusta lisäävien toimien ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) pääsihteerin tutkintamekanismin tehokasta käyttöä tapauksissa, joissa oletetaan käytetyn biologisia aseita.

               (5)

               Neuvosto hyväksyi 10 päivänä marraskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP (3) biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa. Biologisten aseiden kieltosopimukseen on yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP hyväksymisen jälkeen liittynyt kolme uutta valtiota, ja useille valtioille on annettu unionin asiantuntija-apua.

               (6)

               Biologisten aseiden kieltosopimuksen kuudennessa tarkistuskonferenssissa päätettiin perustaa YK:n aseriisuntatoimiston (UNODA) Geneven toimipisteen yhteyteen täytäntöönpanon tukiyksikkö viiden vuoden toimikaudeksi (2007–2011) antamaan hallinnollista tukea kuudennessa tarkistuskonferenssissa sovittujen kokousten järjestämiseen ja tukemaan biologisten aseiden kieltosopimuksen kattavaa täytäntöönpanoa ja maailmanlaajuista soveltamista sekä luottamusta lisääviä toimenpiteitä koskevaa tiedonvaihtoa.

               (7)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen 2011/429/YUTP (4) biologisten aseiden kieltosopimuksen seitsemännessä tarkistuskonferenssissa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta.

               (8)

               Biologisten aseiden kieltosopimuksen seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päätettiin jatkaa täytäntöönpanon tukiyksikön toimeksiantoa uudella viiden vuoden kaudella (2012–2016) ja laajentaa sen tehtäviä kattamaan apupyyntöjen ja -tarjousten tietokannan perustamista ja hallinnointia koskevan päätöksen täytäntöönpano ja siihen liittyvän sopimuspuolten välisen tiedonvaihdon helpottaminen sekä tarvittaessa sopimuspuolten tukeminen seitsemännen tarkistuskonferenssin päätösten ja suositusten täytäntöönpanossa.

               (9)

               Komissiolle olisi annettava tehtäväksi unionin rahoitustuen asianmukaisen täytäntöönpanon valvonta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian joidenkin osien panemiseksi välittömästi ja tosiasiallisesti täytäntöön Euroopan unioni tukee biologisten aseiden kieltosopimusta pyrkien seuraaviin tavoitteisiin:

               —

               biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmallisuuden edistäminen,

               —

               biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioiden tukeminen sopimuksen täytäntöönpanossa, myös luottamusta lisäävien toimien ilmoittamisessa,

               —

               konferenssien välisenä aikana vuosina 2012–2015 toteutettavan työohjelman tukeminen, jotta vahvistetaan biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta.

         2.   Hankkeet vastaavat EU:n strategiaan sisältyviä toimenpiteitä silloin, kun niiden tavoitteena on:

               —

               biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanosta tiedottaminen, konferenssien välisenä aikana käsiteltävistä aiheista ja niiden soveltamisesta käytävän alueellisen keskustelun tehostaminen, sekä keskeisten alueellisten toimijoiden tukeminen määriteltäessä kansallisia täytäntöönpanotarpeita ja -vaatimuksia,

               —

               avun antaminen sekä sopimusvaltioille että sopimuksen ulkopuolisille valtioille sen varmistamiseksi, että sopimusvaltiot saattavat kansainväliset velvoitteensa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja hallinnollisia toimenpiteitään ja huolehtivat toimivista suhteista kaikkien kansallisten sidosryhmien kesken. Apuun kuuluu sopimusvaltioiden tukeminen luottamusta lisääviä toimia koskevan kansallisen prosessin määrittelyssä ja kansallisten yhteyspisteiden nimeämisessä. Sopimuksen ulkopuolisten valtioiden osalta apuun kuuluisi biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymisen tai sen ratifioinnin tukeminen,

               —

               tuki sellaisten edistämisvälineiden ja -toimien kehittämiselle, joista olisi sopimusvaltioille hyötyä kansallisessa täytäntöönpanossa, luottamusta lisäävien toimien ilmoittaminen mukaan luettuna, ja joiden avulla sopimusvaltioiden edustajat voisivat osallistua aktiivisesti biologisten aseiden kieltosopimusta koskevaan kansainväliseen prosessiin ja joilla lisättäisiin sopimusvaltioiden tietoisuutta saatavilla olevasta kansainvälisestä tuesta,

         yksityiskohtainen kuvaus näistä hankkeista on liitteessä.
   2 artikla
   1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
   2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen toimien teknisestä täytäntöönpanosta vastaa UNODA. Se hoitaa tehtäväänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä UNODAn kanssa.
   3 artikla
   1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiselle on 1 700 000 euroa.
   2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetusta määrästä rahoitettuja menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee UNODAn kanssa rahoitussopimuksen. Rahoitussopimuksessa määrätään, että UNODAn on varmistettava Unionin rahoitusosuudelle näkyvyys.
   4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja sopimuksen tekopäivästä.
   4 artikla
   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta UNODAn säännöllisesti laatimien raporttien perusteella. Raportteja käytetään neuvoston suorittaman arvioinnin perustana. Komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitukseen liittyvistä näkökohdista.
   5 artikla
   1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekopäivästä tai kuuden kuukauden kuluttua päätöksen hyväksymisestä, jos rahoitussopimusta ei ole tässä ajanjaksossa tehty.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  EUVL L 65, 7.3.2006, s. 51.

      (2)  EUVL C 57, 9.3.2006, s. 1.

      (3)  EUVL L 302, 13.11.2008, s. 29.

      (4)  EUVL L 188, 19.7.2011, s. 42.

      LIITE
      1.   YLEINEN TOIMINTAKEHYS
      Tämä päätös, joka perustuu yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP onnistuneeseen täytäntöönpanoon, toimii operatiivisena politiikan välineenä päätöksen 2011/429/YUTP tavoitteiden edistämiseksi, ja siinä painotetaan erityisesti näkökohtia, joista seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päästiin yhteisymmärrykseen sen päätösasiakirjassa esitetyn mukaisesti.
      Tässä päätöksessä noudatetaan seuraavia periaatteita:

                  a)

                  yhteisestä toiminnasta 2008/858/YUTP saatujen kokemusten paras mahdollinen hyödyntäminen;

                  b)

                  niiden erityistarpeiden pohtiminen, joita biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltiot sekä sen ulkopuoliset valtiot tuovat esiin sopimuksen paremman täytäntöönpanon ja maailmanlaajuisen soveltamisen osalta;

                  c)

                  hankkeiden paikallisen ja alueellisen omavastuullisuuden edistäminen niiden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi sekä kumppanuuden luomiseksi EU:n ja kolmansien osapuolten välille biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa;

                  d)

                  sellaisiin toimiin keskittyminen, joilla päästään konkreettisiin tuloksiin ja/tai edistetään biologisten aseiden kieltosopimuksen vuoden 2016 tarkistusprosessin kannalta merkityksellisen yhteisymmärryksen muodostamista varhaisessa vaiheessa;

                  e)

                  sopimusvaltioiden kokousten puheenjohtajan tukeminen ja täytäntöönpanon tukiyksikön kuudennessa tarkistuskonferenssissa sovitun ja seitsemännessä tarkistuskonferenssissa uudistetun ja laajennetun toimeksiannon paras mahdollinen hyödyntäminen.

            2.   HANKKEET
      2.1   Hanke 1: Alueelliset työpajat tietoisuuden lisäämiseksi ja tarpeiden määrittelemiseksi
      2.1.1   Hankkeen tarkoitus
      Lisätä asiaankuuluvien kansallisten virkamiesten ja asiantuntijoiden tietoisuutta biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanon eri näkökohdista (luottamusta lisäävät toimet mukaan luettuina), keskustella konferenssien välisenä aikana toteutettavan työohjelman aiheista ja niiden alueellisesta soveltamisesta sekä määrittää keskeinen henkilöstö, kansalliset tarpeet ja vaatimukset sekä kansallisen täytäntöönpanon laajennetun tuen (ks. hanke 2) mahdolliset tuensaajamaat järjestämällä alueellisia työpajoja, joissa hyödynnetään yhteisestä toiminnasta 2008/858/YUTP saatuja kokemuksia ja yhteyksiä.
      Hankkeella tuetaan biologisten aseiden kieltosopimuksen IV artiklaa koskevien seitsemännen tarkistuskonferenssin päätösten ja suositusten (erityisesti päätösjulistuksen 13 ja 14 kohdan) täytäntöönpanoa sekä konferenssien välistä työohjelmaa 2012–2015.
      2.1.2   Hankkeen odotettavissa olevat tulokset

                  a)

                  Biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymisen lisääntyminen kaikilla maantieteellisillä alueilla.

                  b)

                  Asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten parempi tietoisuus biologisten aseiden kieltosopimuksesta ja/tai biologisten aseiden kieltosopimukseen liittyvä entistä tehokkaampi osa-alueellinen verkostoituminen sopimukseen liittymisen ja sen täytäntöönpanon edistämiseksi.

                  c)

                  Biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoon tähtäävien alueellisten ja kansallisten toimien tehostamistarpeiden määrittäminen.

                  d)

                  Kansallisten ja alueellisten bioturvallisuusyhdistysten perustamisen ja niihin liittymisen edistäminen ja tukeminen.

                  e)

                  Laajennettua tukea koskevat pyynnöt, joihin vastataan hankkeessa 2.

            2.1.3   Hankkeen kuvaus ja toteutus
      Alueellisia tai osa-alueellisia työpajoja pidetään korkeintaan neljä, tarvittaessa yhteistyössä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa ja koordinoiden toimintaa biologisten aseiden kieltosopimuksen tarkistuskonferenssien välisen työohjelman 2012–2015 kanssa.
      Työpajoihin kutsutaan sekä sopimusvaltioita että sopimuksen ulkopuolisia valtioita, samoin kuin asiaankuuluvia kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä, kansallisia ja alueellisia bioturvallisuusyhdistyksiä, akateemisia asiantuntijoita ja valtioista riippumattomia järjestöjä.
      Valittaessa alueita tai osa-alueita työpajoihin noudatetaan tiettyjä kriteerejä, kuten esimerkiksi aiemmat yhteisten toimintojen 2006/184/YUTP ja 2008/858/YUTP ja neuvoston yhteisen kannan 2006/242/YUTP (1) mukaiset toimet, muut unioniin liittyvät toimet (muun muassa osaamiskeskushanke), muiden avunantajien toiminta, sekä biologisten aseiden kieltosopimuksen prosessien arvioidut vahvistamistarpeet ja -intressit kyseisillä alueilla.
      Työpajoja käytetään laajennetun tuen ohjelmaa ja saatavilla olevia tukitoimia koskevaan tiedotus- ja suhdetoimintaan.
      2.2   Hanke 2: Kansallisen täytäntöönpanon laajennetun tuen ohjelmat
      2.2.1   Hankkeen tarkoitus
      Edistää maailmanlaajuista liittymistä biologisten aseiden kieltosopimukseen ja lisätä kansallisia valmiuksia panna täytäntöön sopimuksen mukaiset velvoitteet, luottamusta lisäävien toimien ilmoittaminen mukaan luettuna, käyttäen lainsäädäntöä, hallinnollisia ja lainvalvontatoimenpiteitä, tiedottamista, käytännesääntöjä, bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen alan normeja sekä kansallista koordinointia koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä laajennetun tuen ohjelmien kautta.
      2.2.2   Hankkeen odotettavissa olevat tulokset

                  a)

                  Biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioiden määrän lisääntyminen.

                  b)

                  Biologisten aseiden kieltosopimuksen vapaaehtoinen täytäntöönpano valtioissa ennen niiden liittymistä sopimukseen.

                  c)

                  Asianmukaisten lainsäädännöllisten tai hallinnollisten toimenpiteiden toteuttaminen, mukaan lukien rikosoikeudelliset säännökset, niin että katetaan kaikki biologisten aseiden kieltosopimuksessa määrätyt ja seitsemännessä tarkistuskonferenssissa tarkennetut kiellot ja ehkäisevät toimenpiteet.

                  d)

                  Tehokas täytäntöönpano ja sen valvominen biologisten aseiden kieltosopimuksen rikkomisen estämiseksi ja siitä rankaisemiseksi.

                  e)

                  Vaadittujen tietojen kokoamista ja luottamusta lisäävistä toimista vuosittain annettavia ilmoituksia koskevien kansallisten mekanismien perustaminen tai tehostaminen, jotta lisättäisiin luottamusta lisääviä toimia koskevaan tiedonvaihtoon osallistuvien sopimusvaltioiden määrää.

                  f)

                  Parempi koordinointi ja verkostoituminen kaikkien biologisten aseiden kieltosopimusprosessiin osallistuvien sidosryhmien keskuudessa, kansalliset ja alueelliset bioturvallisuusyhdistykset sekä yksityinen sektori mukaan luettuina, jotta edistettäisiin tehokasta täytäntöönpanoa.

                  g)

                  Bioturvallisuutta ja biouhkilta suojautumista koskevien tiedotusohjelmien, käytännesääntöjen ja normien edistäminen.

            2.2.3   Hankkeen kuvaus
      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa vahvistettiin, että tarvittavien kansallisten toimenpiteiden hyväksyminen ja toteuttaminen lisäisi biologisten aseiden kieltosopimuksen vaikuttavuutta. Konferenssi kehotti sopimusvaltioita hyväksymään lainsäädännöllisiä, hallinnollisia, oikeudellisia ja muita toimenpiteitä, joilla tehostettaisiin kieltosopimuksen täytäntöönpanoa valtioissa ja varmistettaisiin mikrobiaineiden tai muiden biologisten aineiden tai toksiinien turvallisuus ja suojaaminen. Konferenssi korosti, että sopimusvaltioiden on tärkeää vaihtaa tietoja luottamusta lisäävien toimien avulla, ja totesi, että luottamusta lisääviin toimiin osallistuvien sopimusvaltioiden määrää on lisättävä. Konferenssi katsoi, että biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmallisuuden edistäminen edellyttää sopimusvaltioiden yhteisiä, kahdenvälisesti, alueellisesti ja monenvälisesti toteutettavia toimia.
      Yhteisestä toiminnasta 2008/858/YUTP saatujen kokemusten perusteella tarjotaan kansallisen täytäntöönpanon laajennetun tuen ohjelmia korkeintaan kahdeksalle maalle, jotka on määritelty tähän soveltuviksi hankkeen 1 alueellisissa työpajoissa.
      Kutakin ohjelmaa sovelletaan noin 12 kuukauden ajan, siihen osallistuvat tuensaajamaissa olevat EU:n lähetystöt ja YK:n alueelliset aseriisuntatoimistot tarpeen mukaan, ja siihen kuuluu seuraavaa:

                  —

                  alustava kansallinen työpaja, jossa kootaan yhteen kaikki asiaankuuluvat kotimaiset viranomaiset ja sidosryhmät, esitellään biologisten aseiden kieltosopimuksen eri käsitteet, määritetään motivoituneita ja luotettavia paikallisia kumppaneita ja arvioidaan alustavasti tarpeet ja painopisteet,

                  —

                  jäsennellyn tukisuunnitelman (toimintasuunnitelman) kehittäminen; se räätälöidään tuensaajamaan tarpeisiin, ja se sisältää eri tuenantajien vierailuja ja/tai työpajoja ohjelman kestoaikana sekä EU:n jäsenvaltioissa tai muualla annettavaa koulutusta,

                  —

                  toimintasuunnitelman toteuttaminen yhdessä tuenantajien, kuten Interpolin, WHO:n, VERTICin, EU:n jäsenvaltioiden, biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanon tukiyksikön ja akateemisten laitosten kanssa, sen mukaan, mitä tukitoimia kukin niistä toteuttaa (esimerkiksi lainsäädännön laatiminen, bioturvallisuutta ja biouhkilta suojautumista koskeva koulutus, luottamusta lisäävien toimien valmistelu, poliisikoulutus, tiedottaminen tiedemiehille ja valmiussuunnittelu),

                  —

                  toiminnan päättymisen jälkeen pidettävä yhteenvetotyöpaja, jossa viranomaiset kertovat toiminnastaan ja edistymisestään ja jossa arvioidaan mahdollisia lisä- tai jatkotuen tarpeita,

                  —

                  biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmallisuuden tukemiseksi kansallisia laajennetun tuen ohjelmia voitaisiin tarpeen mukaan tarjota sopimuksen ulkopuolisille valtioille, jolloin biologisten aseiden kieltosopimukseen liittyminen olisi osa tuensaajamaan kanssa sovittavaa toimintasuunnitelmaa,

                  —

                  tuen tehokkuuden ja tuottavuuden takaamiseksi järjestetään EU:n työpaja EU:n asiantuntijoille, jotka avustavat hankkeen 2 tuensaajamaita; tavoitteena on keskustella tukitoimien parhaista käytännöistä ja asianmukaisista valmisteluista.

            2.3   Hanke 3: Edistämisvälineet ja -toimet
      2.3.1   Hankkeen tarkoitus
      Tarjota erilaisia välineitä ja toimia, joilla edistetään ja tuetaan biologisten aseiden kieltosopimuksen tehokasta kansallista täytäntöönpanoa ja luottamusta lisäävien toimien ilmoittamista.
      2.3.2   Hankkeen odotettavissa olevat tulokset

                  a)

                  Ohjekirja kansallisesta täytäntöönpanosta.

                  b)

                  Tarkistettu ohjekirja luottamusta lisäävistä toimista.

                  c)

                  Luottamusta lisäävien toimien sähköinen ilmoittamisjärjestelmä.

                  d)

                  Kehitysmaiden entistä laajempi osallistuminen biologisten aseiden kieltosopimuksen tarkistuskonferenssien väliseen työohjelmaan.

                  e)

                  Biologisten ja toksiiniaseiden oletetun käytön tutkimiseen tarkoitetun, YK:n pääsihteerin mekanismin valmiuksien lisääminen.

            2.3.3   Hankkeen kuvaus
      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päätettiin, että kansallisen täytäntöönpanon vahvistaminen pidetään pysyvänä aiheena asialistalla konferenssien välisessä työohjelmassa 2012–2015. Käsiteltäviä aiheita ovat esimerkiksi biologisten aseiden kieltosopimuksen ja varsinkin sen III ja IV artiklan täysimääräistä ja kattavaa täytäntöönpanoa edistävät erityistoimenpiteet sekä tavat ja keinot tehostaa kansallista täytäntöönpanoa ja parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa.
      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päätettiin tarkistaa luottamusta lisääviä toimia koskevat ilmoituslomakkeet. Lisäksi päätettiin, että täytäntöönpanon tukiyksikkö tarkastelee ja laatii vaihtoehtoja luottamusta lisäävien toimien sähköistä ilmoittamista varten yhteistyössä sopimusvaltioiden kanssa.
      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa myös keskusteltiin ja päätettiin erityistoimenpiteistä, joilla tuetaan ja lisätään sopimusvaltioina olevien kehitysmaiden osallistumista konferenssien välisen työohjelman kokouksiin.
      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa tuotiin esiin biologisten ja toksiiniaseiden oletetun käytön tutkimiseen tarkoitettu YK:n pääsihteerin mekanismi. Sitä olisi ratkaisevan tärkeää edistää, muun muassa järjestämällä erikoiskursseja asiantuntijoille.
      Yhteisestä toiminnasta 2008/858/YUTP saatujen kokemusten perusteella ja jatkoksi toteutetuille tai aloitetuille toimille voitaisiin toteuttaa seuraavaa:

                  a)

                  Laaditaan kattava asiakirja-aineisto (ohjekirja), jossa annetaan yleiskuva biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioiden velvoitteista ja käsitellään sopimuksen täysimääräistä ja kattavaa täytäntöönpanoa koskevia kansallisia toimenpiteitä. Ohjekirja suunnitellaan täytäntöönpanovälineistöksi, ja siinä annetaan esimerkkejä parhaista käytännöistä ottaen samalla huomioon kansallisten menettelyjen erilaisuus. Laadintaprosessin aikana kuultaisiin asiantuntijoita EU:n jäsenvaltioista, biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioista, asiaankuuluvista kansainvälisistä järjestöistä sekä kieltosopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvalta valtioista riippumattomalta sektorilta. Ohjekirja laaditaan kaikilla YK:n virallisilla kielillä. Sen laatimisen yleisestä koordinoinnista huolehtii UNODA.

                  b)

                  Tarkistetaan ja kehitetään edelleen yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP nojalla laadittua ohjekirjaa luottamusta lisäävistä toimista seitsemännen tarkistuskonferenssin päätöksen mukaisesti.

                  c)

                  Kehitetään luottamusta lisäävien toimien ilmoittamiseen, käsittelyyn ja levittämiseen sähköinen väline ja pidetään sitä yllä.

                  d)

                  Kehitetään edelleen täytäntöönpanon tukiyksikön verkkosivustoa ja siihen liittyviä tietoteknisiä ja viestintävälineitä.

                  e)

                  Tuetaan korkeintaan kymmenen kehitysmaan asiantuntijoiden osallistumista biologisten aseiden kieltosopimuksen tarkistuskonferenssien väliseen työohjelmaan.

                  f)

                  Järjestetään biologisten ja toksiiniaseiden oletetun käytön tutkimiseen tarkoitettua YK:n pääsihteerin mekanismia koskeva kansainvälinen harjoitus ja tuetaan asiantuntijoiden osallistumista siihen.

            3.   MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA KOORDINOINTI
      Hankkeiden toteuttamisen käynnistää ohjauskomitea, ja tavoitteena on aluksi määritellä yhteistyön menettelyt ja yksityiskohdat. Ohjauskomitea tarkastelee hankkeiden toteutusta säännöllisesti, vähintään kerran kuudessa kuukaudessa, myös sähköisiä viestintävälineitä käyttäen.
      Ohjauskomiteaan kuuluvat korkean edustajan ja UNODAn edustajat.
      Niiden sopimusvaltioiden, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita, tämän päätöksen nojalla esittämät tuki- ja yhteistyöhakemukset osoitetaan UNODAlle. UNODA tarkistaa hakemukset ja arvioi niitä tapauksen mukaan ja antaa ohjauskomitealle suosituksia. Ohjauskomitea käsittelee tukihakemukset sekä tutkii toimintasuunnitelmat ja niiden täytäntöönpanon. Korkea edustaja tekee lopullisen päätöksen tuensaajamaista neuvoston toimivaltaisia työryhmiä kuullen, korkean edustajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon ohjauskomiteassa käytyjen keskustelujen tulokset.
      Jotta varmistettaisiin EU:n käynnistämien toimien vahva omavastuullisuus ja kestävyys tuensaajamaissa, pyritään siihen, että aina kun mahdollista ja asianmukaista, valittuja tuensaajia pyydetään laatimaan toimintasuunnitelmat, joissa esitetään muun muassa aikataulu rahoitettujen (myös kansallisista varoista rahoitettujen) toimien toteuttamiseksi, hankkeen soveltamisala ja kesto sekä tärkeimmät sidosryhmät. UNODA tai EU:n jäsenvaltiot osallistuvat tarvittaessa toimintasuunnitelmien laatimiseen. Hankkeet pannaan täytäntöön toimintasuunnitelmien mukaisesti.
      4.   RAPORTOINTI JA ARVIOINTI
      UNODA toimittaa korkealle edustajalle säännöllisesti kuuden kuukauden välein tilannekatsaukset hankkeiden täytäntöönpanosta. Lisäksi toimitetaan raportteja tuensaajamaiden toimintasuunnitelmien nojalla toteutetuista yksittäisistä tukitoimista. Raportit toimitetaan neuvoston asiaankuuluvalle työryhmälle, joka arvioi edistymistä ja tekee hankkeista kokonaisarvion sekä esittää mahdollisia jatkotoimia.
      Biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioille annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja hankkeiden toteutuksesta, myös sähköisten välineiden avulla.
      5.   EU:n JÄSENVALTIOIDEN ASIANTUNTIJOIDEN OSALLISTUMINEN
      Päätöksen onnistunut täytäntöönpano edellyttää EU:n jäsenvaltioista tulevien asiantuntijoiden aktiivista osallistumista. UNODAa kannustetaan käyttämään tällaisia asiantuntijoita. Heidän hankkeiden toteuttamiseen liittyvät matkakulunsa katetaan tämän päätöksen määrärahoista.
      Avustusvierailuja (esimerkiksi oikeudellinen apu, luottamusta lisääviin toimiin liittyvä apu) suunniteltaessa tullaan todennäköisesti pitämään tavanomaisena käytäntönä enintään kolmen asiantuntijan ryhmää ja enintään viiden päivän kestoa.
      6.   KESTO
      Hankkeiden toteutuksen arvioitu kokonaiskesto on 24 kuukautta.
      7.   TUENSAAJAT
      Yleismaailmallisuuteen tähtäävien toimien tuensaajat ovat biologisten aseiden kieltosopimuksen ulkopuolisia valtioita (sekä allekirjoittajavaltioita että muita valtioita).
      Kansallisten täytäntöönpanotoimien tuensaajiin kuuluu sekä biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioita että sopimuksen ulkopuolisia valtioita, sekä kansallisten ja alueellisten bioturvallisuusyhdistysten, yksityisen sektorin, tiedealan ja valtioista riippumattomien järjestöjen edustajia.
      Luottamusta lisäävien toimien alan tuensaajat ovat biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioita.
      8.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN EDUSTAJAT
      Hankkeiden alueellisen omavastuullisuuden ja kestävyyden edistämiseksi tämän päätöksen määrärahoista rahoitetaan EU:n ulkopuolisten asiantuntijoiden, myös asiaankuuluvien alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoiden osallistumista. UNODAn osallistuminen biologisten aseiden kieltosopimuksen työpajoihin ja kokouksiin rahoitetaan. Sopimusvaltioiden kokousten puheenjohtajan osallistumista voidaan rahoittaa tapauskohtaisesti.
      9.   TÄYTÄNTÖÖNPANOYKSIKKÖ – HENKILÖSTÖKYSYMYKSET
      Koska tässä päätöksessä UNODAlle annetut tehtävät ovat luonteeltaan talousarvion ulkopuolisia, henkilöstöä tarvitaan lisää.

         (1)  EUVL L 88, 25.3.2006, s. 65.


Avis juridique important

|

31991D0152

91/152/ETY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä maaliskuuta 1991, yhteisön ilmoituksesta soveltaa vuoden 1989 kansainvälistä juutti- ja juuttituotesopimusta

Virallinen lehti nro L 075 , 21/03/1991 s. 0056 - 0056 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0246  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0246

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 18 päivänä maaliskuuta 1991,yhteisön ilmoituksesta soveltaa vuoden 1989 kansainvälistä juutti- ja juuttituotesopimusta (91/152/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 116 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäyhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet vuoden 1989 kansainvälisen juutti- ja juuttituotesopimuksen(1) 20 päivänä joulukuuta 1990,kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikomuksestaan soveltaa sopimusta, jaon tärkeää, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot ilmoittavat Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille aikomuksestaan soveltaa sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Yhteisö ja sen jäsenvaltiot, jotka ovat suorittaneet aiheelliset sisäiset menettelyt, ilmoittavat Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille aikomuksestaan soveltaa vuoden 1989 kansainvälistä juutti- ja juuttituotesopimusta tuojajäseninä sen voimaantulosta alkaen 40 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, joka on valtuutettu tallettamaan Euroopan talousyhteisön ilmoituksen.Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ.-C. JUNCKER(1) EYVL N:o 29, 4.2.1991, s. 4


title: 2006/457/EY: Neuvoston ja komission päätös, tehty  21 päivänä helmikuuta 2006 , pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kumppanuuden perustamisesta tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

text:
               6.7.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 185/21

      NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä helmikuuta 2006,
   pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kumppanuuden perustamisesta tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
   (2006/457/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO ja
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen ja 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan, 93 artiklan, 94 artiklan, 133 artiklan ja 181 a artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
   ottavat huomioon vuoden 2003 liittymissopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon vuoden 2003 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottavat huomioon neuvoston Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti antaman hyväksynnän,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               pöytäkirja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kumppanuuden perustamisesta tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi allekirjoitettiin Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden puolesta 27 päivänä huhtikuuta 2004.

               (2)

               Ennen pöytäkirjan voimaantuloa sitä on tilapäisesti sovellettu 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen.

               (3)

               Kyseinen pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan tekeminen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kumppanuuden perustamisesta tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi.
   Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä (2).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 4 artiklan mukaisen ilmoituksen. Komission puheenjohtaja antaa samanaikaisesti kyseisen ilmoituksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.

      Tehty Luxemburgissa 21 päivänä helmikuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. ASSELBORN

            Komission puolesta

         J. M. BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL C 174 E, 14.7.2005, s. 44.

      (2)  Katso tämärn virallisen lehden sivu 17.