title: Neuvoston päätös (EU) 2017/984, annettu 8 päivänä elokuuta 2016, Espanjalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä

text:
               10.6.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 148/38

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/984,
   annettu 8 päivänä elokuuta 2016,
   Espanjalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 (1), joka on annettu edistämään julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

               (3)

               Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön (EY) perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla, että Espanjassa on liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012. Neuvosto on sen jälkeen antanut SEUT 126 artiklan 7 kohdan nojalla Espanjalle kolme uutta suositusta (2 päivänä joulukuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013), joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa pidennettiin vuoteen 2013, toisessa vuoteen 2014 ja kolmannessa vuoteen 2016. Neuvosto katsoi kaikissa kolmessa suosituksessa, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen. (2)

               (4)

               Neuvosto päätti SEUT 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Espanja ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               (5)

               Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos osallistuva jäsenvaltio ei toteuta toimia tai jos neuvosto katsoo toimet tehottomiksi, neuvosto tekee välittömästi päätöksen SEUT 126 artiklan 9 kohdan nojalla.

               (6)

               Komissio on tarkistanut kevään 2016 talousennustettaan 19 päivään heinäkuuta 2016 mennessä käytettävissä olleiden tietojen perusteella. Tämän perusteella reaalisen BKT:n kasvuennustetta tarkistettiin kevään talousennusteeseen verrattuna vuoden 2016 osalta ylöspäin 0,3 prosenttiyksikköä eli 2,9 prosenttiin ja vuoden 2017 osalta alaspäin (2,3 prosenttiin verrattuna kevään talousennusteen mukaiseen 2,5 prosenttiin). Vuonna 2018 reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 2,1 prosenttia. Kasvu oli 3,2 prosenttia vuonna 2015. Talouskasvun odotetaan näin ollen hidastuvan mutta pysyvän kuitenkin vahvana, sillä sitä edistävät kriisin ratkaisemiseksi toteutetut uudistukset ja rahoitustukiohjelman onnistunut saattaminen päätökseen. Elpymistä tukevat edelleen voimakas työpaikkojen luominen, maltillisen palkkakehityksen jatkuminen ja työmarkkinauudistusten aikaansaamat edut. Kasvua tukee myös öljyn alhainen hinta. Samaan aikaan inflaation odotetaan olevan – 0,3 prosenttia vuonna 2016. Riskejä kasvuennusteen heikkenemisestä on kuitenkin erityisesti vuodesta 2017 alkaen; riskit liittyvät muun muassa unionin jäsenyydestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn kansanäänestyksen tulokseen, mikä on lisännyt epävarmuutta, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kotimaiseen kysyntään.

               (7)

               Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 (verrattuna vakausohjelman tavoitteisiin, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 3,6 prosenttia vuonna 2016, 2,9 prosenttia vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia vuonna 2018, sekä kevään talousennusteen arvioihin, joiden mukaan alijäämä on 3,9 prosenttia vuonna 2016 ja 3,1 prosenttia vuonna 2017). Suurempi alijäämäennuste johtuu osittain siitä, että komission tarkistetussa ennusteessa otetaan huomioon, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen mukaisia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi keskus- ja aluehallinnon tasolla on vähemmän (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin vakausohjelman ennusteessa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) oletettiin, sillä joitakin toteutettavia toimenpiteitä ei ole vielä riittävästi täsmennetty, jotta ne voitaisiin sisällyttää komission ennusteeseen, jossa oletetaan politiikan säilyvän muuttumattomana. Suurin osa poikkeamasta johtuu kuitenkin yhtiöverotuksen lainsäädäntökehykseen tehdyistä muutoksista, jotka vähentävät yritysten ennakkomaksuja (”pagos fraccionados”) vuonna 2016. Ennakkomaksujen vajeita ei kvantifioitu vakausohjelmassa, ja ne ilmenivät vasta huhtikuussa ensimmäisen maksuerän yhteydessä kevään talousennusteen koontipäivän jälkeen. Komission tarkistetussa kevään 2016 talousennusteessa näiden vajeiden arvioidaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Edellä mainitut muutokset aiheuttavat jatkuvaa viivettä veronmaksussa, mutta eivät muuta veroastetta tai veropohjaa; näin ollen ne eivät vaikuta yhtiöverosta saataviin tuloihin uudessa vakiintuneessa vaiheessa (vuodesta 2017 alkaen). Ne johtavat tilapäiseen verotulojen menetykseen vuonna 2016, mikä on otettu huomioon kertaluonteisena toimenpiteenä tarkistetussa kevään talousennusteessa.
               Vuoden 2017 osalta tarkistetun kevään talousennusteen ja vakausohjelman väliset erot johtuvat odotettua heikommasta lähtökohdasta ja siitä, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen noudattamiseksi toteutettavia säästötoimenpiteitä ei ole vielä täsmennetty riittävästi, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon oletettaessa politiikan säilyvän muuttumattomana. Rakenteellisen alijäämän odotetaan kasvavan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen 2017, ja sen odotetaan säilyvän muuttumattomana vuonna 2018. Rakenteellisen alijäämän ennustettu kasvu vuonna 2016 johtuu kuitenkin osittain siitä, että inflaation ja nimellisen BKT:n kasvun tämänhetkiset näkymät ovat heikommat kuin vuoden 2016 talousarvion taustalla olleet, mikä vaikutti kielteisesti julkisen talouden rakenteellisiin tuloihin eikä mahdollistanut menojen mukauttamista.

               (8)

               Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen on kasvanut vuosien 2007 ja 2014 välillä 36 prosentista 99 prosenttiin. Vuonna 2015 velkasuhde oli jokseenkin vakaa, sillä rahoitusomaisuuden myynnistä saadut nettotulot tasoittivat kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheutuivat siitä, että alijäämä kasvoi nimellisen BKT:n kasvua nopeammin. Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan olevan suurimmillaan eli 100,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kun kevään talousennusteessa velkasuhteen ennustettiin olevan suurimmillaan eli 100,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vaikka tämä suuri velkasuhde ei näytä aiheuttavan Espanjalle välitöntä julkisen talouden rahoituspaineen uhkaa, velan kestävyyteen kohdistuvat riskit kasvavat huomattavasti keskipitkällä aikavälillä, jos julkisen talouden rahoitusasema ei parane. Pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien odotetaan pienenevän ikääntymiseen liittyvien menojen vähentymisen positiivisen vaikutuksen vuoksi.

               (9)

               Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan mukaan SEUT 126 artiklan 9 kohdan nojalla annettavassa päätöksessään, jossa vaaditaan toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, neuvosto pyytää kyseistä jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka vaatimuksen perustana olevan ennusteen mukaan johtavat suhdannekorjatun rahoitusaseman, kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois lukien, vuotuiseen vähimmäisparannukseen, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseinen päätös hyväksytään kuitenkin vuoden jälkipuoliskolla, mikä lisää määritetyn rakenteellisen rahoitusaseman vuotuisen paranemisen saavuttamiseen tarvittavia julkisen talouden toimia. On myös tärkeää muistaa, että uuden sopeutusuran perusskenaario alkaa tilanteessa, jossa rakenteellinen alijäämä on heikentynyt 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on ainakin osittain seurausta siitä, että inflaatio on osoittautunut hitaammaksi kuin vuoden 2016 talousarvion perustana olevassa skenaariossa ennustetaan – mikä on suurelta osin tapahtuma, johon hallitus ei voi vaikuttaa. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, näyttää aiheelliselta olla pyytämättä uusia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna 2016.

               (10)

               Kun otetaan huomioon, ettei vuonna 2016 tulisi pyytää enää uusia rakenteellisia toimenpiteitä, yhden lisävuoden myöntäminen Espanjalle liiallisen alijäämän korjaamiseksi, mikä on asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukainen sääntö, edellyttäisi rakenteellisen rahoitusaseman vuotuista paranemista vuonna 2017 tavalla, jolla olisi liian kielteinen vaikutus kasvuun. Sen vuoksi näyttää aiheelliselta pidentää Espanjan määräaikaa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi kahdella vuodella.

               (11)

               Tämän vuoksi uskottavalle ja kestävälle sopeutusuralle pääseminen edellyttäisi, että Espanjan julkisen talouden alijäämä olisi 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Näissä julkisen talouden tavoitteissa otetaan myös huomioon tarve tasapainottaa kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimenpiteiden vaikutus talouden toimeliaisuuteen aiheuttaa taloudelle laajemmin.

               (12)

               Jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa, on tarpeellista toteuttaa uusia rakenteellisia toimenpiteitä, joiden ennustettu vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Vuosina 2017 ja 2018 toteutettavat säästöt voisivat sisältää muun muassa verotukien, erityisesti alennettujen alv-kantojen, määrän ja laajuuden vähentämisen, jotta saavutetaan vaadittu rakenteellinen sopeutus.

               (13)

               Lisäksi Espanjan julkisen talouden vakautta koskevassa laissa säädettyjen ennaltaehkäisevien ja korjaavien mekanismien tiukka täytäntöönpano kaikilla hallintotasoilla edistäisi liiallisen alijäämän aikataulun mukaista ja kestävää korjaamista. Tämä voitaisiin saavuttaa noudattamalla automaattisempaa täytäntöönpanotapaa. Julkisen talouden vakautta koskevan lain mukaisen menosäännön myönteistä vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen voitaisiin myös parantaa selventämällä edelleen sen laskemiseen tarvittavien menoluokkien kattavuutta ja määritelmää sekä kehottamalla erikseen niitä viranomaisia, jotka eivät ole noudattaneet vaatimuksia, korjaamaan menotavoitteista lipsuminen vuoden kuluessa sen ilmenemisestä.

               (14)

               Espanjan olisi lisäksi kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisen talouden laatuun liittyviin näkökohtiin, myös julkisia hankintoja koskevaan politiikkaansa. Sellaisten komission tietoon viime vuosina tulleiden väärinkäytösten lukumäärä, joilla on vaikutusta EU:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamiseen, on ollut merkittävä. Tiedot osoittavat, että julkisten hankintojen täytäntöönpanossa on eroja eri hankintaviranomaisten ja -yksiköiden välillä ja riittämättömät ennakko- ja jälkivalvontamekanismit vaikeuttavat julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamista asianmukaisesti ja yhdenmukaisella tavalla. Espanja erottuu muihin jäsenvaltioihin verrattuna siten, että julkaistujen hankintailmoitusten osuus on vähäinen ja ilman etukäteen julkistavaa hankintailmoitusta järjestettävien neuvottelumenettelyjen käyttö on suhteellisen yleistä. Tämän seurauksena muista jäsenmaista lähtöisin olevien yritysten taholta tulee vähän kilpailua ja sopimukset tehdään usein ilman tarjouskilpailua, minkä vaikutuksena julkisen talouden menot kasvavat. Keskitettyjen tai yhteisten hankintatapojen vähäinen käyttö estää tehokkuusedut, jotka edesauttaisivat julkisen talouden säästöjä. Julkisten hankintojen tehokkuudesta ja alan lainsäädännön noudattamisesta koko maassa vastaavan riippumattoman elimen puuttuminen vaikeuttaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa, ja voi myös luoda mahdollisuuksia väärinkäytöksiin. Näillä molemmilla seikoilla on kielteinen vaikutus Espanjan julkiseen talouteen.

               (15)

               Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistumista voitaisiin helpottaa, on lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden neuvoston suositusten mukaisesti, joita Espanjalle on osoitettu vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja jotka koskevat erityisesti sen makrotalouden epätasapainon korjaamista.

               (16)

               SEUT 126 artiklan 9 kohdan mukaan neuvosto voi pyytää kyseisen määräyksen mukaisen vaatimuksen esittämistä koskevan päätöksen yhteydessä kyseistä jäsenvaltiota antamaan tietyn aikataulun mukaisesti kertomuksia mukauttamispyrkimyksistään. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1a kohdan mukaan tässä jäsenvaltion laatimassa selvityksessä on esitettävä julkisia menoja ja tuloja koskevat tavoitteet ja täsmennettävä sekä meno- että tulopuolen finanssipoliittiset toimenpiteet ja tiedot erityisten neuvoston suositusten perusteella toteutettavista toimista. Jotta tähän päätökseen sisältyvien suositusten määräajan ja liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetetun määräajan noudattamisen valvonta olisi helpompaa, Espanjan olisi esitettävä tällainen selvitys viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2016 samanaikaisesti vuoden 2017 alustavan talousarviosuunnitelmansa kanssa.

               (17)

               Espanjan olisi myös annettava neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (3) 10 artiklan mukaisesti komissiolle ja talous- ja rahoituskomitealle selvitys komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 877/2013 (4) säädettyjä vaatimuksia noudattaen. Selvitys olisi toimitettava ensimmäisen kerran viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2017 ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Espanjan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2018.
   2.   Espanjan on supistettava julkisen talouden alijäämä 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tämä julkisen talouden alijäämän parannus vastaa komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja sen paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Espanjan on myös käytettävä kaikki satunnaistuotot nopeuttamaan alijäämän ja velan supistamista.
   3.   Niiden säästöjen lisäksi, jotka on jo otettu huomioon komission tarkistetussa kevään 2016 talousennusteessa, Espanjan on hyväksyttävä ja toteutettava kokonaisuudessaan vakauttamistoimenpiteet, jotka vastaavat 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018.
   4.   Espanjan on oltava valmis hyväksymään uusia toimenpiteitä, jos julkisen talouden suunnitelmiin liittyvät riskit toteutuvat. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen on varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla.
   5.   Espanjan on toteutettava toimenpiteitä julkisen talouden kehyksensä vahvistamiseksi, erityisesti lisätäkseen niiden mekanismien automaattisuutta, joilla ehkäistään ja korjataan poikkeamat alijäämä-, velka- ja menotavoitteista, ja vahvistaakseen julkisen talouden vakautta koskevan lain mukaisen menosäännön vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen.
   6.   Espanjan on laadittava johdonmukainen kehys, jolla varmistetaan julkisia hankintoja koskevan politiikan avoimuus ja koordinointi kaikissa hankintaviranomaisissa ja -yksiköissä taloudellisen tehokkuuden ja vahvan kilpailun takaamiseksi. Tällaisen kehyksen on sisällettävä asianmukaiset julkisten hankintojen ennakko- ja jälkivalvontamekanismit, joilla varmistetaan tehokkuus ja lainsäädännön noudattaminen.
   2 artikla
   Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2016 määräajaksi, johon mennessä Espanjan on toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 a kohdan mukaisesti neuvostolle ja komissiolle selvitys tämän päätöksen perusteella toteutetuista toimista. Selvityksessä on esitettävä julkisia menoja ja tuloja koskevat tavoitteet ja täsmennettävä sekä meno- että tulopuolen harkinnanvaraiset toimenpiteet sekä esitettävä tiedot erityisten neuvoston suositusten perusteella toteutettavista toimista, joilla vahvistetaan sen julkisen talouden kehystä 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja julkisten hankintojen kehystä 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LAJČÁK

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (2)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Espanjan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (4)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 877/2013, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2013, Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 täydentämisestä (EUVL L 244, 13.9.2013, s. 23).


title: 2004/714/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan koulutussäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002

text:
               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/46

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan koulutussäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   (2004/714/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan koulutussäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä säätiön vastaukset (1) (C5-0641/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0144/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan koulutussäätiöstä annetun asetuksen (ETY) N:o 1360/90 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1648/2003 (3) ja erityisesti sen 11 artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               1.

               myöntää vastuuvapauden Euroopan koulutussäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002,

               2.

               esittää huomautuksensa oheen liitetyssä päätöslauselmassa seleä,

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen liittyvän päätöslauselman Euroopan koulutussäätiön johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä julkaisemaan ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja),

            Pääsihteeri

         Julian PRIESTLEY

            Puhemies

         Pat COX

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 47.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 22.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               21.4.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/47

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   joka sisältää huomautukset päätökseen myöntää vastuuvapaus Euroopan koulutussäätiön johtajalle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan koulutussäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä sekä säätiön vastaukset (1) (C5-0641/2003),
   ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 2004 antaman suosituksen (C5-0144/2004),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan ja Euroopan koulutussäätiöstä annetun asetuksen (ETY) N:o 1360/90 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1648/2003 (3) ja erityisesti sen 11 artiklan,
   ottaa huomioon 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0212/2004),

               A.

               Ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin mainitsee edellä mainitussa kertomuksessa saaneensa riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2002 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

               B.

               Ottaa huomioon, että uuden varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti parlamentti antaa varainhoitovuonna 2002 ensimmäisen kerran Euroopan koulutussäätiön johtajalle säätiön talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden.

               C.

               Ottaa huomioon, että tämän uuden suhteen alkajaisiksi parlamentin toimivaltainen valiokunta sai säätiöltä vastaukset sille esittämiinsä kysymyksiin,

               1.

               panee merkille seuraavat luvut Euroopan koulutussäätiön tileillä varainhoitovuosina 2002 ja 2001;
               Tulostili varainhoitovuosilta 2002 ja 2001
                      (5)

                           (1000 euroa)

                           2002

                           2001

                              Tulot

                           Omat tulot

                           Komissiolta saatu tuki

                           13 179

                           16 800

                           Muut tulot

                           23

                           47

                           Rahoitustuotot

                           140

                           290

                              Tulot yhteensä (a)

                              13 342

                              17 137

                              Menot

                              Henkilöstö — talousarvion I osasto

                           Maksut

                           10 153

                           9 746

                           Siirretyt määrärahat

                           215

                           356

                              Hallinto — talousarvion II osasto

                           Maksut

                           805

                           862

                           Siirretyt määrärahat

                           559

                           541

                              Toiminta — talousarvion III osasto

                           Maksut

                           2 307

                           2 572

                           Siirretyt määrärahat

                           2 591

                           2 595

                              Menot yhteensä (b)

                              16 631

                              16 672

                              Varainhoitovuoden tulos (a - b)
                               (6)

                              -3 289

                              465

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty saldo

                           4 055

                           3 352

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt ja peruuntuneet määrärahat

                           424

                           258

                           Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt uudelleen käytettäväksi tarkoitetut tulot, joita ei käytetty uudelleen

                           0

                           0

                           Palautukset komissiolle

                           -3 352

                           0

                           Kurssierot

                           6

                           - 20

                              Varainhoitovuoden saldo

                              -2 155

                              4 055

         Talousarvion toteutus — tarkastus ja valvonta

               2.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin on kritisoinut vuodelta toiselle tehtyjen toimintamäärärahasiirtojen määrää, joka on edelleen suuri, ja se on todennut, että säätiön olisi valvottava ohjelmaansa paremmin; panee myös merkille säätiön tähän kysymykseen antaman vastauksen, jossa todettiin, että siirtojen määrän pitäisi odotettavasti vähentyä vuoden 2002 jälkeen ja että ongelman ratkaisua helpottaisi monivuotisten maksumäärärahojen järjestelmän käyttöönotto,

               3.

               kehottaa säätiötä selventämään uuden varainhoitoasetuksen tarjoamien vaihtoehtojen analyysiään vähentääkseen varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja ja noudattaakseen paremmin määrärahojen vuotuisuuden periaatetta,

               4.

               panee tyytyväisenä merkille säätiön aikomuksen hyväksyä kaksikymmentäneljä sisäisen valvonnan standardia, jotka olisi pantava täytäntöön kokonaisuudessaan vuoden 2004 loppuun mennessä; panee myös merkille sisäisten tarkastusmahdollisuuksien kehittämiseksi toteutetut toimet; painottaa komission sisäisen tarkastuksen toimialan kanssa tehtävän yhteistyön tärkeyttä,

               5.

               panee merkille, että yhteisön tuki säätiölle maksetaan säännöllisissä erissä; panee myös merkille, että säätiö totesi kyselyyn antamassaan vastauksessa, että erien maksuissa tapahtuvat viivästykset ovat johtaneet kassavirtaongelmaan; on sitä mieltä, että tällaiset tilanteet voivat hankaloittaa työohjelman toteutusta,

               6.

               kehottaa komissiota ja säätiötä parantamaan koordinaatiotaan ja estämään vastaavien ongelmien ilmenemisen tulevaisuudessa ratkaisemalla ongelmat asianmukaisella tavalla; kehottaa komissiota tiedottamaan ongelmasta ja tilanteen ratkaisemiseksi toteutetuista toimista asiasta vastaaville valiokunnille,

         Tilinpäätökset

               7.

               panee merkille säätiön vastauksen tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin Tacis-, Phare- ja Tempus-ohjelmien toteuttamisessa tarvittavan teknisen avun yhteydessä hallinnoitavien sopimusvarojen esittämisestä vuoden 2003 rahoituslaskelmissa; panee merkille, että säätiö on komission kanssa neuvoteltuaan valmis etsimään asianmukaisen ratkaisun tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin,

         Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

               8.

               kehottaa säätiötä varmistamaan yhteistyössä komission kanssa, että toteutetaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin perustuvat tarpeelliset jatkotoimet, joilla varmistetaan, että työttömyyskorvausta saavat ainoastaan siihen todella oikeutetut säätiön entiset työntekijät,

         Muut asiat

               9.

               panee merkille, että säätiö on halukas ottamaan lisätehtäviä; toistaa komissiolle pyyntönsä käyttää säätiön asiantuntemusta hyväksi laajemmassa maantieteellisessä kontekstissa kuin nykyään ja antaa säätiön avulla teknistä tukea esimerkiksi Tempus- ja Erasmus Mundus -ohjelmille,

               10.

               panee merkille säätiön ja Cedefopin yhteistyöstä 23. syyskuuta 2003 annetun edistystä koskevan yhteisen yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään pääpiirteissään toteutetut yhteiset aloitteet ja toimet, eritoten ehdokasvaltioiden valmistelemiseksi osallistumaan tehokkaasti keskuksen toimintaan ennen laajentumista; korostaa, että yhteisen toiminnan pitäisi jatkua; kehottaa säätiötä, Cedefopia ja komissiota antamaan parlamentille 10 uuden jäsenvaltion liittymisen jälkeen kertomuksen tuloksista, joita on saatu Euroopan koulutussäätiön työn siirtämisestä näihin maihin Cedefopin alaisuudessa,

         Virastoja ja komissiota koskevat horisontaaliset seikat

      Uuden varainhoitoasetuksen soveltaminen — Sisäinen tarkastus ja valvonta

               11.

               toistaa uuden varainhoitoasetuksen soveltamista koskevan kantansa, jonka se esitti virastoille myönnettyihin vuotta 2001 koskeviin vastuuvapauspäätöksiin liittyvissä päätöslauselmissa (7); kehottaa komissiota ja virastoja jatkamaan yhteistyötään erityisesti kirjanpidon, sisäisen tarkastuksen ja hallinnointi- ja valvontamenettelyjen alalla, jotta varmistetaan koherentit ja yhdenmukaiset puitteet virastojen toiminnalle,

               12.

               palauttaa mieliin ilmaisseensa vuoden 2001 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa huolensa siitä, että komission sisäisen tarkastuksen toimiala (IAS) ei tehnyt virastoja koskevia tarkastuksia; ilmaisee olevansa syvästi huolissaan siitä, että vaikuttaa siltä, että näitä tarkastuksia ei ole tehty tänäkään vuonna; pyytää komissiota ja IASia selittämään, miksi näitä tarkastuksia ei ole tehty, ja ilmoittamaan, paljonko sisäisen tarkastuksen toimialalla on käytettävissään henkilöstöä näiden tarkastusten toteuttamiseen; odottaa, että komissio, ja erityisesti IAS, ilmoittaa, miten se aikoo varmistaa riittävien ja moitteettomien tarkastusten suorittamisen erillisvirastoissa,

               13.

               pitää keskeisen tärkeänä sitä, että OLAFilla on oltava samat tutkintavaltuudet virastoissa kuin sillä on toimielimissä (8); pyytää, että tilintarkastustuomioistuin toimittaa ennen vastuuvapauspäätöslauselman hyväksymistä tietoja siitä, ovatko yhteisön elimet noudattaneet 25. toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta (9) OLAFin sisäisistä tutkimuksista sopimuksen liitteen ehtojen mukaisesti,

         Varainhoito

               14.

               panee merkille, että joidenkin virastojen vastauksissa siihen, miten ne aikovat käsitellä toistuvaa huomattavia varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja koskevaa ongelmaa, mainitaan uuden varainhoitoasetuksen tarjoama mahdollisuus käyttää ”jaksotettuja määrärahoja”; kehottaa virastoja selventämään analyysiään ja ilmoittamaan erityisesti, mitkä niiden toimista ovat luonteeltaan monivuotisia ja voitaisiin rahoittaa tällaisilla määrärahoilla,

               15.

               kehottaa komissiota ilmoittamaan kantansa tällaiseen ratkaisuun ja ilmoittamaan, mikäli se ei pidä tätä toteuttamiskelpoisena pohjana sellaisille vaihtoehdoille, joilla onnistuttaisiin vähentämään varainhoitovuodelta toiselle tehtäviä siirtoja huomattavasti,

         Virastojen tarkastelu

               16.

               korostaa, että ennen kuin komissio päättää perustaa viraston, sen on analysoitava perusteellisesti viraston suorittamien toimien tarvetta ja niiden lisäarvoa ottaen huomioon toissijaisuuden ja talousarvion kurinalaisuuden periaatteen sekä menettelyjen yksinkertaistamisen,

               17.

               kehottaa komissiota tekemään yleistutkimuksen yhteisön eri elinten tehtävistä, jotka ovat päällekkäisiä tai joilla on sama tavoite, asianmukaisten ratkaisujen ehdottamiseksi, virastojen mahdollinen yhteensulauttaminen mukaan luettuna,

               18.

               on huolissaan siitä, että monissa virastoissa hallinto- ja toimintamenot ovat epätasapainossa siten, että hallintomenot ovat suuremmat kuin toimintamenot; kehottaa näin ollen komissiota ja virastoja asettamaan tavoitteet hallintomenojen osuuden leikkaamiselle suhteessa kokonaismenoihin ja laatimaan tälle aikataulun; toteaa, että monien virastojen mukaan tämä tarjoaa monia mahdollisuuksia, kuten kyselylomakkeesta käy ilmi,

               19.

               toimielinten välistä yhteistyötä koskeviin vastauksiin viitaten kannustaa virastoja tehostamaan niiden välistä yhteistyötä, jotta onnistuttaisiin vastaamaan niiden tarpeisiin erityisaloilla (esimerkiksi ohjelmistojen kehittäminen) ja leikkaamaan kustannuksia sen sijaan, että mukautettaisiin alun perin komission tarpeisiin kehitettyjä sovelluksia, jotka osoittautuvat usein liian raskaiksi ja monimutkaisiksi virastojen erityistarpeisiin nähden,

               20.

               kannustaa virastoja luomaan ja kehittämään tiiviit työsuhteet asianomaisiin parlamentin valiokuntiin; kehottaa pysyviä valiokuntiaan, joiden vastuualueeseen kunkin viraston toiminta-ala kuuluu, koordinoimaan toimintansa budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan kanssa, jotta virastojen toiminnan seuranta olisi tehokasta,

         Uudet rahoituslähteet

               21.

               panee tyytyväisenä merkille uusia rahoitusmahdollisuuksia koskevat vastaukset ja ideat; toteaa, että monet nykyiset lähteet ja ehdotukset koskevat rakennusten ja tilojen vuokraamista ja julkaisujen ja tietojen myyntiä; ymmärtää, että muun muassa itsenäisyyden vuoksi monet virastot eivät voi hyväksyä täydentäviä rahoituslähteitä; korostaa kolmansien maiden osallistumisesta tiettyjen virastojen toimintaan aiheutuvia mittakaavaetuja ja taloudellisia etuja; kehottaa komissiota ja virastoja tekemään rakentavia ehdotuksia uusiksi lisärahoituslähteiksi, jotka lisäisivät omarahoitusastetta,

               22.

               panee tyytyväisenä merkille tiettyjen jäsenvaltioiden ja alueiden alueellaan sijaitseville virastoille myöntämät rahoitusosuudet; pitää tärkeänä, että neuvosto ja komissio vaativat tällaisia rahoitusosuuksia erityisesti silloin, kun perustetaan uusia virastoja,

         Yhdenmukaistetut toimintakehykset

               23.

               palauttaa mieliin kantansa (10), jonka mukaan nykyisten virastojen ”valikoima erilaisia muotoja ei ole avoin, selkeä eikä perusteltu, vaikka otettaisiin huomioon tehtävien erilaisuus”; kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia olemassa olevia virastoja, jotta se voi tarvittaessa ehdottaa tarkistuksia niiden perussääntöihin virastojen sopeuttamiseksi tulevissa säädöspuitteissa määriteltäviin malleihin (11); kehottaa toimivaltaisia valiokuntia seuraamaan tätä kattavaa uudelleentarkastelua, joka olisi vietävä läpi mahdollisimman nopeasti, ja ottamaan huomioon tässä vastuuvapauspäätöslauselmassa mainitut horisontaaliset seikat,

               24.

               kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia ehdotuksia tällaisten yhdenmukaisten puitteiden luomiseksi virastoille ennen kuin tai viimeistään samaan aikaan, kun se esittää uusia virastoja koskevat lainsäädäntöehdotukset; pitää kiinni siitä, että yhteiset suuntaviivat sisältävä toimielinten välinen sopimus on välttämätön edellytys yhdenmukaisten puitteiden luomiselle,

         Henkilöstöpolitiikka

               25.

               korostaa, että uuden varainhoitoasetuksen myötä virastojen hallintokaavioista vastaa budjettivallan käyttäjä; korostaa tämän muutoksen merkitystä tulevien virastoja koskevien vastuuvapausmenettelyjen yhteydessä, kun tarkastellaan henkilöstösääntöjen soveltamista rekrytointiin, ylennyspolitiikkaan, virkojen täyttöasteeseen ja rekrytointipolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä,

               26.

               panee merkille, että vuoden 2004 talousarviomenettelyn aikana kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista kävi ilmi, että useissa virastoissa keskimääräinen ylennyksiin tarvittava vuosimäärä oli selvästi pienempi kuin komissiossa, täyttämättömiä virkoja oli selvästi enemmän kuin toimielimissä ja läheskään kaikkia pyydettyjä uusia virkoja ei ehdotettu alhaisimmille palkkaluokille; katsoo, että henkilöstöpolitiikan olisi muodostettava tärkeä osa nykyisten virastojen uudelleentarkastelua,

               27.

               katsoo, että virastojen henkilöstöpolitiikan olisi noudatettava varainhoitoasetusta, henkilöstösääntöjä ja toimielinten yleisesti noudattamaa parasta käytäntöä; ottaa huomioon, että komissiota on pyydetty ilmoittamaan ennen vuoden 2005 talousarviomenettelyn käynnistymistä henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, erityisesti mitä tulee täyttämättömien virkojen määrään, ylennysnopeuteen, rekrytoinnin määrään ja tavanomaiseen uraprofiiliin,

               28.

               palauttaa mieliin periaatteen, jonka mukaan virastojen olisi palkattava mahdollisimman paljon väliaikaista henkilöstöä, jotta ne säilyttäisivät joustavuutensa ja tehokkuutensa,

               29.

               on huolestunut vakavista säännönvastaisuuksista, joita on havaittu Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen valintamenettelyissä, muun muassa seuraavat: avoimia paikkoja koskevat ilmoitukset ovat epäselviä, valintakomiteoiden selvitykset puutteellisia ja hakijoiden arviointiperusteita ei ole vahvistettu edeltä käsin (12); on hyvin huolissaan siitä, että tämä ei välttämättä ole yksittäinen tapaus, vaan että virastoilla yleensäkin on ongelmia hallinnoida näitä melko monimutkaisia menettelyjä oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla,

               30.

               katsoo, että virastojen järjestämien valintamenettelyjen on noudatettava samoja vaatimuksia kuin Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston (EPSO) noudattamien menettelyjen ja että on vältettävä sellaisen mielikuvan muodostumista, että virastojen valintamenettelyt ovat helppo tie yhteisöjen virkamieheksi seleä,

               31.

               kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla varmistetaan, että virastot saavat asianmukaista tukea EPSO:lta valintamenettelyjä järjestäessään, ja että on olemassa mekanismi, jonka avulla ulkopuoliset henkilöt validoivat näiden menettelyjen tulokset ennen rekrytointia.

      (1)  EUVL C 319, 30.12.2003, s. 47.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 245, 29.9.2003, s. 22.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Tulostiliä ja tasetta laadittaessa on otettu huomioon ainoastaan säätiön erityinen toiminta, ei sen komission tai muiden elinten puolesta hallinnoimia ohjelmia.

      (6)  Laskettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan periaatteiden mukaisesti (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 8).

      (7)  EUVL L 148, 16.6.2003, s. 83 ja EUVL L 333, 20.12.2003, s. 53 (18 kohta).

      (8)  Hyväksytyt tekstit 13.1.2004, P5-TA(2004) 0015.

      (9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

      (10)  P5-TA(2004) 0015, 13 ja 14 kohta.

      (11)  P5-TA(2004) 0015, 24 kohta.

      (12)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus varainhoitovuodelta 2002, 13 kohta (s. 64).


Avis juridique important

|

32004D0575

2004/575/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen

Virallinen lehti nro L 261 , 06/08/2004 s. 0040 - 0040

 Neuvoston päätös , tehty  29 päivänä huhtikuuta 2004 , yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (2004/575/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan yhteisön ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan sellaisten tavoitteiden saavuttamiseen, jotka koskevat ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista sekä sellaisten toimenpiteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin.

(2) Euroopan yhteisö on sopimuspuolena Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevassa yleissopimuksessa, jäljempänä  «Barcelonan yleissopimus» , joka hyväksyttiin päätöksellä 77/585/ETY(2), sekä vuonna 1995 tarkistetussa yleissopimuksessa, joka hyväksyttiin päätöksellä 1999/802/EY(3). Yhteisö on sopimuspuolena myös neljässä Barcelonan yleissopimukseen tehdyssä pöytäkirjassa, mukaan luettuna pöytäkirja yhteistyöstä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttamien Välimeren pilaantumisvahinkojen torjumiseksi hätätilanteissa, joka hyväksyttiin päätöksellä 81/420/ETY(4).

(3) Komissio osallistui neuvostolta  25 päivänä tammikuuta 2000  saatujen neuvotteludirektiivien nojalla Euroopan yhteisön puolesta sellaista pöytäkirjaa koskeviin neuvotteluihin, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa.

(4) Yhteisö allekirjoitti pöytäkirjan Maltassa  25 päivänä tammikuuta 2002 .

(5) Pöytäkirjassa saatetaan ajan tasalle Barcelonan yleissopimuksen oikeudelliset välineet siten, että niissä määrätään myös yhteistyöstä alusten aiheuttaman pilaantumisen estämiseksi, tehostetaan yhteistyötä pilaantumistapahtumien sattuessa ja edistetään asiaa koskevien kansainvälisten säännösten noudattamista.

(6) Pöytäkirjassa, joka ei vaikuta sopimuspuolten oikeuteen toteuttaa asiaa koskevia, kansainvälisen oikeuden mukaisia tiukempia toimenpiteitä, on määräykset, joilla vältetään yleissopimuksen ja yhteisön voimassa olevan lainsäädännön väliset epäjohdonmukaisuudet pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.

(7) Tämän vuoksi yhteisön olisi hyväksyttävä kyseinen pöytäkirja,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevan Barcelonan yleissopimuksen yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa koskeva pöytäkirja, jäljempänä  «pöytäkirja» .

Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilön tai henkilöt, joilla on valtuudet tallettaa pöytäkirjan hyväksymistä koskevat asiakirjat Euroopan yhteisön puolesta Espanjan hallituksen huostaan kyseisen pöytäkirjan 23 artiklan määräysten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa  29 päivänä huhtikuuta 2004 .

 Neuvoston puolesta

 Puheenjohtaja

M. Mc Dowell

(1) Lausunto annettu  10. helmikuuta 2004  (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1.

(3) EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32.

(4) EYVL L 162, 19.6.1981, s. 4.


title: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 2000, tekstiilituotteiden kauppaa koskevien sopimusten tekemisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa (Valko-Venäjän tasavalta, Nepalin kuningaskunta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Kiinan kansantasavalta, Ukraina, Egyptin arabitasavalta) (2000/804/EY)

text:
Avis juridique important

|

32000D0804

Virallinen lehti nro L 326 , 22/12/2000 s. 0063 - 0064

Neuvoston päätös,tehty 4 päivänä joulukuuta 2000,tekstiilituotteiden kauppaa koskevien sopimusten tekemisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa (Valko-Venäjän tasavalta, Nepalin kuningaskunta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Kazakstan, Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Kiinan kansantasavalta, Ukraina, Egyptin arabitasavalta)(2000/804/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta tekstiilituotteiden kauppaa koskevat sopimukset tiettyjen kolmansien maiden kanssa.(2) Näitä sopimuksia on sovellettu väliaikaisesti vastavuoroisesti(1).(3) Kirjeenvaihtona Kazakstanin tasavallan kanssa tehty tekstiilituotteiden kauppaa koskeva sopimus on allekirjoitettu 27 päivänä kesäkuuta 2000 edellyttäen, että se hyväksytään.(4) Nämä sopimukset olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaVahvistetaan ja allekirjoitetaan yhteisön puolesta liitteessä luetellut sopimukset.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa edellä mainitut sopimukset, Kazakstania koskevaa sopimusta(2) lukuun ottamatta, yhteisöä sitovasti.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. Védrine(1) Neuvoston päätös (Nepalin kuningaskunta) 2000/72/EY (EYVL L 32, 7.2.2000, s. 1) ja neuvoston päätökset (Valko-Venäjän tasavalta) 1999/869/EY; (EYVL L 336, 29.12.1999, s. 26); (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) 1999/875/EY (EYVL L 344, 31.12.1999, s. 1); (Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Kazakstan, Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan) 1999/867/EY (EYVL L 343, 31.12.1999, s. 1); (Kiinan kansantasavalta) 1999/876/EY (EYVL L 345, 31.12.1999, s. 1); (Ukraina) 1999/871/EY (EYVL L 337, 30.12.1999, s. 43); (Egyptin arabitasavalta) 2000/3/EY (EYVL L 2, 5.1.2000, s. 68).(2) Kazakstania koskeva sopimus on allekirjoitettu 27 päivänä kesäkuuta 2000 sillä edellytyksellä, että sopimus päätetään tehdä.LIITE- Euroopan yhteisön ja Valko-Venäjän tasavallan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan yhteisön ja Valko-Venäjän tasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen muuttamista koskeva sopimus, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 1999/869/EY(1) nojalla.- Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan välinen tekstiilituotteiden kauppaa koskeva sopimus, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 2000/72/EY(2) nojalla.- Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian tekstiilituotteiden kauppaa koskeva sopimus, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 1999/875/EY(3) nojalla.- Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien valtioiden (Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Kazakstan, Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan) tekstiilituotteiden kauppaa koskevat kirjeenvaihtona tehdyt sopimukset, joita sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 1999/867/EY(4) nojalla.- Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskevien sopimusten muuttamisesta kirjeenvaihtona tehty sopimus, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 1999/876/EY(5) nojalla.- Euroopan yhteisön ja Ukrainan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen muuttamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Ukrainan kirjeenvaihtona tehty sopimus, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 1999/871/EY(6) nojalla.- Euroopan yhteisön ja Egyptin arabitasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, jota sovelletaan väliaikaisesti neuvoston päätöksen 2000/3/EY(7) nojalla.(1) EYVL L 336, 29.12.1999, s. 26.(2) EYVL L 32, 7.2.2000, s. 1.(3) EYVL L 344, 31.12.1999, s. 1.(4) EYVL L 343, 31.12.1999, s. 1.(5) EYVL L 345, 31.12.1999, s. 1.(6) EYVL L 337, 30.12.1999, s. 43.(7) EYVL L 2, 5.1.2000, s. 68.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1149/2007/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2007 , yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa

text:
               3.10.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 257/16

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1149/2007/EY,
   tehty 25 päivänä syyskuuta 2007,
   yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan ja 67 artiklan 5 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisö on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta, jolla henkilöiden vapaa liikkuvuus varmistetaan. Tätä varten yhteisön olisi toteutettava muun muassa yksityisoikeudellisen yhteistyön alalla toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta.

               (2)

               Aiempien ohjelmien jälkeen, joita olivat muun muassa Grotius (2) ja Robert Schuman -hanke (3), neuvoston asetuksella (EY) N:o 743/2002 (4) luotiin vuosiksi 2002–2006 yhteisön yleiset toimintapuitteet oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi yksityisoikeuden alalla.

               (3)

               Brysselissä 4 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Haagin ohjelman: vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittaminen Euroopan unionissa (5), jäljempänä ’Haagin ohjelma’.

               (4)

               Neuvosto ja komissio hyväksyivät vuoden 2005 kesäkuussa toimintaohjelman Haagin ohjelman toteuttamiseksi (6).

               (5)

               Perustamissopimuksessa ja Haagin ohjelmassa vahvistetut kunnianhimoiset tavoitteet olisi pyrittävä toteuttamaan perustamalla joustava ja tehokas ohjelma, joka helpottaa suunnittelua ja toteutusta.

               (6)

               Yksityisoikeutta koskevassa ohjelmassa olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti säädettävä komission aloitteista yksityisoikeudellista yhteistyötä edistävien ja helpottavien organisaatioiden tukitoimia varten sekä yksittäisten hankkeiden tukitoimia varten.

               (7)

               Yksityisoikeutta koskeva yleinen ohjelma, jonka tavoitteena on lisätä jäsenvaltioiden oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien keskinäistä tuntemusta, poistaa osaltaan yksityisoikeudellisen yhteistyön esteitä, mikä parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.

               (8)

               Haagin ohjelman mukaan keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi on pyrittävä selkeästi parantamaan keskinäistä ymmärtämystä oikeusviranomaisten ja eri oikeusjärjestelmien välillä. Kansallisten viranomaisten eurooppalaiset verkostot olisi tässä yhteydessä erityisesti huomioitava ja niitä olisi tuettava.

               (9)

               Tämän päätöksen olisi annettava mahdollisuus tarjota yhteisrahoitusta tiettyjen eurooppalaisten verkostojen toimille edellyttäen, että menot aiheutuvat yleistä eurooppalaista etua koskevasta tavoitteesta. Tällainen yhteisrahoitus ei kuitenkaan tarkoita sitä, että jokin tuleva ohjelma kattaisi tällaiset verkostot, eikä se estä muita eurooppalaisia verkostoja saamasta tukea toimilleen tämän päätöksen mukaisesti.

               (10)

               Yksityisoikeutta koskevasta ohjelmasta avustusta saavien laitosten, yhdistysten tai verkostojen olisi tuotava esiin yhteisöltä saatu tuki komission tätä varten laatimien näkyvyyttä koskevien ohjeiden mukaisesti.

               (11)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (12)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan ohjelman laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

               (13)

               On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (9), joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja vastaavuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja oikean suhteen säilyttäminen resurssien määrän ja niiden käytöstä johtuvien hallinnollisten rasitteiden välillä.

               (14)

               Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (10), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (12) mukaisesti.

               (15)

               Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustusten kattamiseksi on annettava perussäädös.

               (16)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (13) mukaisesti, jolloin hallintomenettelyn piiriin kuuluvat toimenpiteet olisi erotettava neuvoa-antavan menettelyn piiriin kuuluvista toimenpiteistä; neuvoa-antava menettely on tällöin joissakin tapauksissa tehokkuuden parantamisen kannalta sopivampi vaihtoehto.

               (17)

               Päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission olisi tiedotettava Euroopan parlamentille säännöllisesti tämän ohjelman täytäntöönpanoon liittyvästä komiteoiden työstä. Euroopan parlamentille olisi erityisesti lähetettävä ehdotus vuosiohjelmaksi, kun se toimitetaan hallintokomitealle. Lisäksi Euroopan parlamentille olisi lähetettävä mainitun komitean äänestystulokset ja yhteenveto sen kokouspöytäkirjoista.

               (18)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän päätöksen tekemiseen ja soveltamiseen.

               (19)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen.

               (20)

               Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut tätä päätöstä koskevan lausunnon (14).

               (21)

               Ohjelman tehokkaan ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2007,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Ohjelman perustaminen
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan osana perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa yksityisoikeutta koskeva erityisohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jolla edistetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen asteittaista perustamista.
   2.   Ohjelma kattaa kauden 1 päivästä tammikuuta 2007 aina 31 päivään joulukuuta 2013.
   3.   Tässä päätöksessä ’jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta.
   2 artikla
   Yleiset tavoitteet
   1.   Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet:

               a)

               edistää oikeudellista yhteistyötä, jolloin pyrkimyksenä on luoda yksityisoikeuden alalla todellinen Euroopan oikeusalue, joka perustuu vastavuoroiseen tunnustamiseen ja keskinäiseen luottamukseen;

               b)

               edistää rajatylittäviä riita-asioita käsittelevien oikeudenkäyntien moitteettoman sujumisen esteiden poistamista jäsenvaltioissa;

               c)

               parantaa erityisesti oikeussuojaa edistämällä yksityishenkilöiden ja yritysten arkea siten, että ne voivat käyttää oikeuksiaan koko Euroopan unionissa;

               d)

               parantaa oikeus- ja hallintoviranomaisten sekä oikeusalan ammattilaisten välisiä yhteyksiä, tiedonvaihtoa ja verkottumista muun muassa tukemalla oikeudellista koulutusta tarkoituksena parantaa erityisesti kyseisten viranomaisten ja alan ammattilaisten keskinäistä ymmärtämystä.

         2.   Ohjelman yleisillä tavoitteilla myötävaikutetaan yhteisön politiikkojen kehittämiseen ja erityisesti Euroopan oikeusalueen luomiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön tavoitteita ja toimivaltuuksia.
   3 artikla
   Erityiset tavoitteet
   Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet:

               a)

               edistää yksityisoikeudellista yhteistyötä, jonka tavoitteena on:

                           i)

                           taata oikeusvarmuus ja parantaa oikeussuojaa;

                           ii)

                           edistää siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehtyjen päätösten vastavuoroista tunnustamista;

                           iii)

                           poistaa yksityisoikeuden ja siviiliprosessien eroavuuksista johtuvia rajatylittävien oikeudenkäyntien esteitä ja edistää sitä varten tarvittavaa lainsäädännön yhteensopivuutta;

                           iv)

                           varmistaa asianmukainen oikeudenkäyttö välttämällä toimivaltaristiriitoja;

               b)

               parantaa jäsenvaltioiden oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien keskinäistä tuntemusta yksityisoikeuden alalla sekä edistää ja lujittaa verkottumista, keskinäistä yhteistyötä ja tietojen, kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtoa ja levitystä;

               c)

               varmistaa siviili- ja kauppaoikeuden alalla harjoitettavassa oikeudellisessa yhteistyössä sovellettavien yhteisön välineiden moitteeton täytäntöönpano, asianmukainen ja konkreettinen soveltaminen sekä arviointi;

               d)

               parantaa tiedotusta jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmistä ja oikeussuojasta;

               e)

               edistää unionin ja yhteisön lainsäädäntöä koskevaa oikeudellisissa ammateissa toimivien koulutusta;

               f)

               arvioida yleisiä edellytyksiä, joita tarvitaan keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi, kunnioittaen täysin oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

               g)

               edistetään neuvoston päätöksellä 2001/470/EY (15) perustetun siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston toimintaa.

         4 artikla
   Toimet
   Edellä 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmalla tuetaan seuraavanlaisia toimia 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin:

               a)

               komission käynnistämät erityistoimet kuten selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien määrittäminen, tietojen ja tilastojen keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, www-sivustojen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusaineiston laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tuki ja hallinnointi, analyysit, seuranta ja arvioinnit; tai

               b)

               jäsenvaltion viranomaisen tai muun elimen, kansainvälisen järjestön tai valtioista riippumattoman järjestön esittämät yhteisön edun mukaiset erityiset valtioidenväliset hankkeet, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota tai vähintään yksi jäsenvaltio ja yksi muu valtio, joka voi olla liittyvä maa tai ehdokasmaa; tai

               c)

               ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toiminnan tukeminen vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai

               d)

               toiminta-avustukset sellaisten menojen yhteisrahoittamiseksi, jotka liittyvät Euroopan tuomarineuvostojen verkoston (European Network of Councils for the Judiciary) ja Euroopan unionin korkeimpien oikeuksien presidenttien verkoston (Network of the Presidents of the Supreme Judicial Courts of the European Union) pysyviin työohjelmiin, edellyttäen että menot aiheutuvat yleistä eurooppalaista etua koskevan tavoitteen toteuttamisesta edistämällä näkemysten ja kokemusten vaihtoa asioissa, jotka koskevat verkostojen jäsenten oikeuskäytäntöä, järjestäytymistä ja toimintaa niiden käyttäessä tuomiovaltaa ja/tai toimiessa neuvonantajina erityisesti yhteisön oikeuden alalla.

         5 artikla
   Osallistuminen
   1.   Ohjelman toimiin voivat osallistua seuraavat maat: liittyvät maat, ehdokasmaat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   2.   Hankkeissa voi olla mukana oikeudellisissa ammateissa toimivia Tanskasta, sellaisista ehdokasmaista, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä edistää näiden maiden valmistautumista liittymiseen, tai muista kolmansista maista, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä palvelee hankkeiden tavoitteita.
   6 artikla
   Kohderyhmät
   1.   Ohjelma on suunnattu muun muassa oikeudellisissa ammateissa toimiville, kansallisille viranomaisille ja unionin kansalaisille yleensä.
   2.   ’Oikeudellisissa ammateissa toimivilla’ tarkoitetaan tässä päätöksessä tuomareita, syyttäjiä, asianajajia, notaareita, yliopistollista opetushenkilöstöä, tutkimushenkilöstöä, ministeriöiden virkamiehiä, tuomioistuinten avustavaa henkilöstöä, haastemiehiä, tuomioistuinten tulkkeja ja muita oikeuslaitoksen piiriin yksityisoikeuden alalla liittyviä ammattihenkilöitä.
   7 artikla
   Ohjelmaan osallistuminen
   Ohjelmaan voivat osallistua laitokset sekä julkiset tai yksityiset organisaatiot, myös ammattialajärjestöt, yliopistot, tutkimusinstituutit, oikeudellista koulutusta oikeudellisissa ammateissa toimiville antavat oppilaitokset, kansainväliset järjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt jäsenvaltioissa.
   8 artikla
   Tukimuodot
   1.   Yhteisön myöntämä rahoitus voi olla oikeudelliselta muodoltaan:

               a)

               avustus;

               b)

               julkisia hankintoja koskeva sopimus.

         2.   Yhteisön avustukset myönnetään ehdotuspyyntöjen perusteella toiminta-avustuksina tai yksittäisiin toimiin myönnettyinä avustuksina. Yhteisrahoituksen enimmäisosuus määritetään vuotuisissa työohjelmissa.
   3.   Lisäksi rahoitusta varataan liitännäistoimiin, joita rahoitetaan julkisia hankintoja koskevien sopimusten avulla; yhteisön rahoitusta myönnetään tässä tapauksessa palvelujen ja tavaroiden hankintaan. Tällä rahoituksella katetaan muun muassa menoja, jotka liittyvät tiedotukseen ja viestintään sekä hankkeiden, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmisteluun, toteutukseen, seurantaan, tarkastamiseen ja arviointiin.
   9 artikla
   Täytäntöönpanotoimenpiteet
   1.   Komissio panee yhteisön rahoitustuen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.
   2.   Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio hyväksyy 2 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden rajoissa vuotuiset työohjelmat, joissa määritellään erityiset tavoitteet, ensisijaiset aihealueet, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut liitännäistoimet ja esitetään tarvittaessa luettelo muista toimista.
   3.   Vuotuiset työohjelmat hyväksytään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   4.   Toimille myönnettävän tuen arviointi- ja myöntämismenettelyissä on otettava huomioon muun muassa seuraavat kriteerit:

               a)

               ehdotetun toimen yhdenmukaisuus vuotuisen työohjelman, 2 ja 3 artiklassa esitettyjen yleisten tavoitteiden sekä 4 artiklassa esitettyjen toimien lajien kanssa;

               b)

               ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu;

               c)

               yhteisöltä haetun rahoituksen määrä ja sen asianmukaisuus odotettuihin tuloksiin nähden;

               d)

               odotettujen tulosten vaikutus 2 ja 3 artiklassa esitettyihin tavoitteisiin sekä 4 artiklassa tarkoitettuihin toimiin.

         5.   Edellä 4 artiklan d alakohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia koskevia hakemuksia arvioidaan seuraavin perustein:

               a)

               vastaavuus ohjelman tavoitteiden kanssa;

               b)

               ehdotettujen toimien laatu;

               c)

               toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus toimien kohdeyleisön kannalta;

               d)

               toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus;

               e)

               kansalaisten osallistuminen asianomaisten järjestöjen toimielimiin;

               f)

               ehdotetun toimen kustannus-hyötysuhde.

         6.   Komissio tarkastelee jokaista sille 4 artiklan b ja c alakohdan mukaisesti toimitettua ehdotettua tointa. Kyseisiin toimiin liittyvät päätökset tehdään 11 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
   10 artikla
   Hallintokomitea
   1.   Komissiota avustaa hallintokomitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
   11 artikla
   Neuvoa-antava komitea
   1.   Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   12 artikla
   Täydentävyys
   1.   Ohjelman täytäntöönpanossa pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden yhteisön välineiden kanssa. Tämä koskee erityisesti perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaan yleisohjelmaan kuuluvaa rikosoikeutta koskevaa erityisohjelmaa sekä turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia. Yksityisoikeutta koskevat tilastotiedot kootaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen tarvittaessa apuna yhteisön tilasto-ohjelmaa.
   2.   Ohjelmassa voidaan poikkeuksellisesti käyttää resursseja yhdessä muiden yhteisön välineiden, erityisesti perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluvan rikosoikeutta koskevan erityisohjelman kanssa, jotta voidaan toteuttaa toimia, jotka vastaavat molempien ohjelmien tavoitteita.
   3.   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet eivät voi saada rahoitustukea samaan tarkoitukseen mistään muusta unionin tai yhteisön rahoitusvälineestä. Ohjelman tuensaajien on ilmoitettava komissiolle Euroopan unionin yleisestä talousarviosta ja muista lähteistä saamastaan rahoituksesta sekä vireillä olevista rahoitushakemuksista.
   13 artikla
   Määrärahat
   1.   Rahoituspuitteet tämän päätöksen toteuttamiseksi ovat 109 300 000 euroa 1 artiklassa säädetyksi ajanjaksoksi.
   2.   Tässä ohjelmassa säädettyihin toimiin kohdennetut määrärahat sisällytetään Euroopan unionin yleisen talousarvion vuotuisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat yleisen rahoituskehyksen asettamissa rajoissa.
   14 artikla
   Seuranta
   1.   Komissio varmistaa, että kukin tuensaaja toimittaa kertomuksia ohjelmasta rahoitettavien toimien teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä ja että kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä toimitetaan loppukertomus. Komissio määrittää kertomusten muodon ja sisällön. Komissio saattaa kertomukset jäsenvaltioiden saataville.
   2.   Komission virkamiehet ja muu henkilöstö voivat suorittaa ohjelmasta rahoitettujen toimien tarkastuksia paikan päällä, myös pistokokein, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tilintarkastustuomioistuimen yhdessä toimivaltaisten kansallisten tilintarkastuselinten tai -viranomaisten kanssa suorittamia perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisia tarkastuksia tai 279 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaista valvontaa.
   3.   Komissio varmistaa, että tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten tehtävissä sopimuksissa määrätään erityisesti komission (tai sen valtuuttaman edustajan) suorittamasta rahoitusta koskevasta ja muusta valvonnasta, joka voidaan tarvittaessa suorittaa paikan päällä, sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista.
   4.   Komissio varmistaa, että rahoitustuen saaja säilyttää komission saatavilla kaikki asiakirjat toimeen liittyvistä menoista viiden vuoden ajan viimeisen tointa koskevan maksun suorittamisesta.
   5.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja pistokokeina suoritettujen tarkastusten perusteella komissio varmistaa, että tarvittaessa alun perin myönnetyn rahoitustuen määrää, ehtoja tai myös maksuaikataulua mukautetaan.
   6.   Komissio varmistaa, että toteutetaan kaikki muut tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahoitettavat toimet suoritetaan asianmukaisesti sekä tämän päätöksen ja varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen.
   15 artikla
   Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen
   1.   Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95, (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
   2.   Päätöksestä rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sovelletaan kuhunkin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka ohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai Euroopan yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille.
   3.   Komissio varmistaa, että tointa varten myönnettyä rahoitustukea vähennetään, tuen suorittamista lykätään tai tuki peritään takaisin, jos komissio havaitsee väärinkäytöksiä, joihin luetaan tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että tointa on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.
   4.   Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos vain osa myönnetystä rahoitustuesta on perusteltua tietyn toimen toteutuksen edistymisen johdosta, tuensaajan on esitettävä komissiolle selvitys asiasta määräajassa. Jos tuensaaja ei anna tyydyttävää vastausta, komissio varmistaa, että rahoitustuen loppuosa voidaan peruuttaa ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.
   5.   Komissio varmistaa, että kaikki aiheettomasti maksetut määrät palautetaan komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
   16 artikla
   Arviointi
   1.   Ohjelmaa seurataan säännöllisesti, jotta sen nojalla toteutettujen toimien toteutusta voidaan tarkkailla.
   2.   Komissio varmistaa, että ulkopuolinen riippumaton taho arvioi ohjelman säännöllisesti.
   3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

               a)

               vuosittaisen selvityksen ohjelman täytäntöönpanosta;

               b)

               väliarviointia koskevan kertomuksen saaduista tuloksista ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista, 4 artiklan d alakohdassa tarkoitettujen toiminta-avustusten saajien toteuttamat toimet mukaan lukien, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011;

               c)

               tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään 30 päivänä elokuuta 2012;

               d)

               jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.

         17 artikla
   Toimien julkaiseminen
   Komissio julkaisee joka vuosi luettelon ohjelman nojalla rahoitetuista toimista ja lyhyen kuvauksen kustakin hankkeesta.
   18 artikla
   Näkyvyys
   Komissio antaa ohjeet tämän päätöksen nojalla myönnetyn rahoitustuen näkyvyyden varmistamisesta.
   19 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

      Tehty Strasbourgissa 25 päivänä syyskuuta 2007.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. joulukuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 13. kesäkuuta 2007 (EUVL C 171 E, 24.7.2007, s. 1) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. heinäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 18. syyskuuta 2007.

      (2)  Yhteinen toiminta 96/636/YOS, 28 päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta (”Grotius”) (EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3); Neuvoston asetus (EY) N:o 290/2001, annettu 12 päivänä helmikuuta 2001, siviilioikeuden alalla toimivan tuki- ja vaihto-ohjelman (siviilioikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta (EYVL L 43, 14.2.2001, s. 1).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1496/98/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, toimintaohjelman laatimisesta yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi lakimiesten keskuudessa (Robert Schuman -ohjelma) (EYVL L 196, 14.7.1998, s. 24).

      (4)  EYVL L 115, 1.5.2002, s. 1.

      (5)  EUVL C 53, 3.3.2005, s. 1.

      (6)  EUVL C 198, 12.8.2005, s. 1.

      (7)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (8)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (9)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13).

      (10)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (11)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (12)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (13)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (14)  EUVL C 69, 21.3.2006, s. 1.

      (15)  EYVL L 174, 27.6.2001, s. 25.


title: 2014/307/EU: Neuvoston päätös, annettu 13 päivänä toukokuuta 2014 , ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

text:
               29.5.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/31

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä toukokuuta 2014,
   ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

      (2014/307/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, 173 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 9 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, pöytäkirjaan 31 sisältyy määräyksiä ja järjestelyjä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (2)

               On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen osapuolten yhteistyö kattamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013 (2).

               (3)

               Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa 1 päivästä tammikuuta 2014,

               (4)

               Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi näin ollen perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen ETA:n sekakomitean päätökseksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. VENIZELOS

      (1)  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221).

         LUONNOS

      ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2014,
      annettu …,
      yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta
      ETA:N SEKAKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen osapuolten yhteistyö kattamaan Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013 (1).

                  (2)

                  Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa 1 päivästä tammikuuta 2014,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Lisätään ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 9 artiklan 4 kohtaan seuraava:

                  ”–

                     32013 R 1295: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221).
                  Liechtenstein vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.”

            2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (2).
      Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
      3 artikla
      Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

         Tehty Brysselissä

               ETA:n sekakomitean puolesta

               Puheenjohtaja

               ETA:n sekakomitean

               sihteerit

         (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

         (2)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


title: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätös (EU, Euratom) 2016/1432, annettu 19 päivänä elokuuta 2016, Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen johtajan nimittämisestä

text:
               27.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 232/10

         EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2016/1432,
   annettu 19 päivänä elokuuta 2016,
   Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen johtajan nimittämisestä
   EUROOPAN PARLAMENTTI, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO ja EUROOPAN KOMISSIO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon ehdokaslistan, jonka Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission pääsihteerien muodostama valintalautakunta laati 14 päivänä heinäkuuta 2016 avoimen hakumenettelyn jälkeen Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen johtajan nimittämiseksi,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen perustetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 6 artiklan 1 kohdalla.

               (2)

               Asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen johtajan yhteisellä päätöksellä viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, jota ei voida uusia,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Nimitetään Michael ADAM Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen johtajaksi 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2021 päättyväksi kaudeksi.
   2.   Johtaja otetaan palvelukseen väliaikaisena toimihenkilönä tehtäväryhmään AD palkkaluokan 12 palkkatasolle 1.
   3.   Nimittämisen edellytyksenä on, että nimitettäväksi esitetty allekirjoittaa tämän päätöksen liitteenä olevan vakuutuksen riippumattomuudesta ja eturistiriitojen puuttumisesta.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2016.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LAJČÁK

            Komission puolesta

            Ensimmäinen varapuheenjohtaja

         F. TIMMERMANS

      (1)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 1.

      LIITE
      Minä allekirjoittanut …vakuutan, että olen pannut merkille Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 6 artiklan 3 kohdan ja toimin vastuuviranomaisen johtajana täysin riippumattomasti ja mainitun asetuksen sääntöjä täysin noudattaen. Vastuuviranomaisen puolesta toimiessani en pyydä enkä ota ohjeita miltään toimielimeltä tai hallitukselta tai muulta elimeltä tai laitokselta. Pidättäydyn kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa tehtävieni luonteen kanssa.
      Vakuutan parhaan tietoni mukaan, että en ole eturistiriitatilanteessa. Eturistiriita vallitsee silloin, jos vastuuviranomaisen johtajan tehtävien riippumaton ja puolueeton hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen, kansalliseen, filosofiseen tai uskonnolliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja varojen saajalla on yhteinen etu. Vakuutan erityisesti, että en ole Euroopan parlamentin jäsen, vaaleissa valittu luottamushenkilö tai Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön nykyinen tai entinen työntekijä.
      Tehty Brysselissä

            [PÄIVÄMÄÄRÄ + nimitettäväksi

            esitetyn ALLEKIRJOITUS]