title: Komission päätös (EU) 2016/449, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, valtiontuesta SA.38544 2014/C (ex 2014/N), jonka Ranska aikoo panna täytäntöön Kem Onen hyväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 5169) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
                  1.4.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 86/1

            KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/449,
      annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015,
      valtiontuesta SA.38544 2014/C (ex 2014/N), jonka Ranska aikoo panna täytäntöön Kem Onen hyväksi

            (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 5169)

      (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
      ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
      on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
      sekä katsoo seuraavaa:
      1.   MENETTELY

                  (1)

                  Alustavien yhteydenottojen jälkeen Ranska ilmoitti komissiolle 30 päivänä heinäkuuta 2014 kolmesta rahoitustukitoimenpiteestä (FDES:n laina, avustukset ja takaisin maksettavat ennakot sekä mahdollinen luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista). Toimenpiteet sisältyvät rakenneuudistussuunnitelmaan, joka perustuu Kem One SAS:n, jäljempänä ’Kem One’ tai ’yritys’, toiminnan jatkamiseen.

                  (2)

                  Komissio ilmoitti Ranskalle 1 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainittujen toimenpiteiden osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Ranska toimitti huomautuksensa 3 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä.

                  (3)

                  Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                      (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

                  (4)

                  Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia kuudelta asianomaiselta. Se toimitti huomautukset Ranskalle lausuntoa varten ja vastaanotti tämän huomautukset 25 päivänä helmikuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

                  (5)

                  Ranska toimitti 20 päivänä maaliskuuta 2015 lisätietoja huomautustensa tueksi. Komissio pyysi samana päivänä lisätietoja, jotka Ranska toimitti 8 päivänä toukokuuta 2015. Komissio pyysi myöhemmin 23 päivänä kesäkuuta 2015 lisätietoja, jotka Ranska toimitti 2 päivänä heinäkuuta 2015.

                  (6)

                  Lisäksi komission ja Ranskan viranomaisten välillä on järjestetty useita puhelinneuvotteluja ja kokouksia.

            2.   TAUSTAA

      2.1   EDUNSAAJA: KEM ONE

                  (7)

                  Kem One oli kokonaisuudessaan Kem One Holdingille kuuluva tytäryhtiö, joka perustettiin vuonna 2012 Arkeman vinyylin valmistuksen jakamiseksi tytäryhtiöille ja toiminnan siirtämiseksi Sveitsiin sijoittautuneelle Klesch-finanssiyhtymälle. Kem Onen ja sen tytäryhtiöiden (Kem One Italia ja Kem One Hernani) liikevaihto oli vuonna 2012 yhteensä […] (*) miljoonaa euroa, josta […] miljoonaa euroa tuotettiin yrityksen tuotannon ja myynnin keskuksessa Ranskassa. Ne työllistävät 1 315 työntekijää Ranskassa ja noin 80 Espanjassa ja Italiassa.

                     Kaavio 1

                     Kem One -yhtymän rakenne ennen omaisuuserien siirtoa

                     Lähde: Ilmoitus.

                  (8)

                  Kem One harjoittaa monenlaista vertikaalisesti integroituneeseen alaan kuuluvaa toimintaa suolan tuotannosta polyvinyylikloridin (PVC) jalostukseen. Näin ollen Kem One on keskittynyt tuotantoketjun alkupään toimintaan, joka koskee kemiallisten kloorituotteiden ja PVC:n tuotantoa ja myyntiä monille talouden aloille: autoteollisuudelle, rakennusalalle, maataloudelle ja terveydenhuollon alalle.

                     Kaavio 2

                     Kem Onen toiminta PVC:n tuotantoketjussa

                     Lähde: Komissio Ranskan toimittamien tietojen ja asianomaisten kolmansien osapuolten huomautusten pohjalta.

                  (9)

                  Kem Onen toiminnan päätarkoituksena on valmistaa ([…] prosenttia liikevaihdosta) ja myydä PVC:tä. Kem One valmistaa kolmentyyppistä PVC:tä: i) yleiskäyttöön tarkoitetut PVC:t (M-PVC ja S-PVC), joiden osuus PVC:n tuotannosta on […] prosenttia, ii) emulsio-PVC (E-PVC), jonka osuus PVC:n tuotannosta on […] prosenttia mutta […] prosenttia PVC:hen liittyvän toiminnan kokonaismarginaalista, ja iii) kloorattu PVC (C-PVC), jonka osuus PVC:n tuotannosta on […] prosenttia. Komission päätöskäytännöstä (3) käy ilmi, että PVC:n markkinat jakautuvat kahteen erilliseen markkinasegmenttiin eli S-PVC:n ja E-PVC:n markkinasegmentteihin. S-PVC:n markkinasegmentti on jaettava vielä edelleen S-PVC-valtamuoviin, S-PVC-erikoismuoviin ja täyteainepitoiseen polymeeriin. Tämä koskee myös E-PVC:n markkinasegmenttiä (PVC-plastisoli ja E-PVC-erikoismuovi).

                  (10)

                  Komissio katsoi, että kyseiset markkinat ovat todennäköisesti Euroopan laajuiset (Euroopan talousalueen, ETA:n, kattavat) ja että S-PVC:n markkinasegmentti saattaa olla maantieteellisesti rajallisempi alue, joka vastaa Länsi-Eurooppaa tai oikeastaan Luoteis-Eurooppaa (Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä).

                  (11)

                  Nykyään Kem One toimii lähinnä S-PVC-valtamuovin markkinoilla. Kem Onen mukaan sen ja sen kilpailijoiden markkinaosuudet ovat seuraavanlaiset:

                     Taulukko 1

                     S-PVC-valtamuovia koskevat markkinaosuudet Luoteis-Euroopassa (2012–2014)

                              S-PVC – Luoteis-Eurooppa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Markkinaosuus
                              (määrä)
                              (%)

                              Markkinaosuus
                              (arvo)
                              (%)

                              Markkinaosuus
                              (määrä)
                              (%)

                              Markkinaosuus
                              (arvo)
                              (%)

                              Markkinaosuus
                              (määrä)
                              (%)

                              Markkinaosuus
                              (arvo)
                              (%)

                              KemOne

                              [10–20]

                              [5–20]

                              [5–10]

                              [5–20]

                              [10–20]

                              [5–20]

                              Ineos

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              SolVin

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              ShinEtsu

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              Vinnolit

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              Vestolit

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                                 Lähde: Ranskan 7 päivänä heinäkuuta 2015 antama vastaus.

                  (12)

                  Ranskan arvion mukaan E-PVC:n markkinoilla Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen markkinaosuus olisi kapasiteetin perusteella noin [20–30] prosenttia, kun taas Vinnolitin markkinaosuus olisi noin [30–40] prosenttia, Vestolitin [10–20] prosenttia ja Kem Onen [10–20] prosenttia. Näin ollen kolmen tärkeimmän kilpailijan (Vinnolitin, Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen sekä Vestolitin) osuus E-PVC:n tuotanto- ja myyntikapasiteetista olisi Länsi-Euroopassa yhteensä lähes [80–90] prosenttia.

                  (13)

                  Kem One valmistaa ja myy PVC:n lisäksi soodaa, metyylikloridia ja klooria, jota käytetään PVC:n valmistuksessa (4).

            2.2   KEM ONEN VAIKEUDET

                  (14)

                  Yrityksen vaikeudet johtuvat sekä rakenteellisista haitoista että maailmanlaajuisesta kriisistä, joka on aiheuttanut huomattavia taloudellisia tappioita vuoden 2012 jälkipuoliskolla ja vuoden 2013 alussa.

            2.2.1   Kem Onen rakenteelliset haitat

      2.2.1.1   Eteenin tuotantoketjun vertikaalinen hajautuminen

                  (15)

                  Ranskan viranomaiset katsovat, että PVC-alan toimijoiden kilpailukykyyn vaikuttavat eri tekijät, kuten energian ja raaka-aineiden hankintahinta, vinyylin koko tuotantoketjun yksiköiden integrointi ja koko, niiden maantieteellinen sijainti ja siihen liittyvä logistiikka, yksiköissä käytettävät tekniikat sekä tiettyjen toimijoiden mahdollisuudet hyödyntää klooria kaksi kertaa.

                  (16)

                  Kem Onen nykyiset liiketoiminnat ovat kehittyneet Arkeman vinyyliä valmistavassa tuotantokeskuksessa, josta tuli itsenäinen yhtymä vuonna 2006. Nämä liiketoiminnat luovutettiin sittemmin vuonna 2012 Klesch-yhtymälle. Kem Onen nykyinen rakenne on seurausta siitä, että Ranskassa kemian alan liiketoiminnat ovat jakautuneet useita kertoja liiketoimintojen luovutusten yhteydessä. Tämä on johtanut eteenin tuotantoketjun vertikaaliseen hajautumiseen, mikä on Kem Onelle epäedullista, sillä PVC:n tuotannossa eteenin hankintakustannuksilla on suuri merkitys. Näin ollen Kem Onen eteenin hankinta ei ole integroitua muun muassa siksi, että sillä ei enää ole yhteyttä Total-yhtiön höyrykrakkauslaitokseen, jolta se hankkii eteenin. Kem Onen tärkeimmillä kilpailijoilla eteenin hankinta on osittain integroitu, sillä osan niiden tarpeista kattaa eteenin integroitu tuotanto (Ineosin höyrykrakkauslaitokset Norjassa ja Solvayn Ranskassa) tai niillä on tietynlaista integrointia vastaavia pitkäaikaisia sopimuksia (kuten Alankomaissa toimiva SHIN-ETSU, jolla on yhteys Shellin höyrynkrakkauslaitokseen).

            2.2.1.2   Tuotantokoneiston (elektrolyysi) vanheneva ja tehoton ydin

                  (17)

                  Neljästä elektrolyysiyksiköstä vain yhtä voidaan pitää tekniikaltaan nykyaikaisena ja kolme kuluttaa runsaasti energiaa (Fos-sur-Merin ja Lavéran diafragmatekniikkaa käyttävät elektrolyysilaitteistot sekä Lavéran elohopeatekniikkaa käyttävät laitteistot). Kem Onen tärkeimmät kilpailijat alkoivat konvertoida elektrolyysilaitteistojensa elohopea- ja diafragmatekniikkaa membraanitekniikaksi vuosina 2003–2013.

                  (18)

                  Näin ollen Kem Onen käytössä on vain […] prosenttia nykyaikaisimpaan tekniikkaan (membraanielektrolyysiin) perustuvasta kapasiteetista, vaikka tällaisen tekniikan osuus nykyisestä kapasiteetista on lähes […] prosenttia.

            2.2.1.3   Korkeat tuotantokustannukset

                  (19)

                  Vinyylin valmistuksen siirtämistä Arkemasta Klesch-yhtymälle ei valmisteltu tytäryhtiöittämisellä eikä sisäisellä rakenneuudistuksella, joilla rakenteelliset kustannukset olisi optimoitu. Näiden kustannusten määrä oli […] miljoonaa euroa vuonna 2013.

                  (20)

                  Lisäksi Arkeman ja Kem Onen välillä on jouduttu ottamaan käyttöön useita palvelusopimuksia, mikä on heikentänyt kilpailukykyä.

            2.2.1.4   Liiaksi Etelä-Eurooppaan suuntautunut liiketoimintastrategia

                  (21)

                  Kem Onen tärkeimmistä tuotantoyksiköistä on suora yhteys Välimerelle. Tämän maantieteellisen sijainnin vuoksi yrityksen (PVC:n ja soodan) myynti on suuntautunut voimakkaasti Etelä-Euroopan maihin, joiden markkinat ovat kärsineet vuosien 2008–2009 kriisistä ja halpojen tuotteiden, erityisesti soodan, tuonnista toisin kuin Luoteis-Euroopan markkinat. Tämä liiketoimintastrategia on osaltaan heikentänyt Kem Onen marginaalia.

            2.2.2   Kem Onen taloudelliset vaikeudet

                  (22)

                  Heikko taloudellinen tilanne aiheutti Kem Onelle nopeasti huomattavia taloudellisia tappioita vuoden 2012 jälkipuoliskon aikana ja vuoden 2013 alussa.

                  (23)

                  Kriisin kielteisiä vaikutuksia voimistivat useat tapahtumat, jotka heikensivät merkittävästi myyntiä ja vaikuttivat yrityksen marginaaliin: viiden vuoden välein toteutettava toiminnan pysäyttäminen Fos-sur-Merin toimipaikassa kesti vuonna 2012 suunniteltua kauemmin, Total-yhtiön toimittaman eteenin laadussa ilmeni ongelmia ja vuoden 2012 joulukuun lopussa Total-yhtiön höyrykrakkauslaitoksessa Lavérassa tapahtui vakava häiriötilanne, jonka seurauksena laitoksen toiminta keskeytettiin kokonaan vuoden 2013 maaliskuuhun saakka, minkä jälkeen se käynnistettiin puolella kapasiteetilla.

            2.2.3   Laskujen maksun lopettaminen ja velkasaneerausmenettelyn aloittaminen

                  (24)

                  Kem Onen toistuvat vaikeudet saivat sen hakemaan sovittelumenettelyn käynnistämistä Lyonin kauppatuomioistuimessa tammikuussa 2013. Koska sovintoon ei päästy, edellä mainittu tuomioistuin ilmoitti 27 päivänä maaliskuuta 2013 Kem Onen laskujen maksun lopettamisesta ja päätti aloittaa velkasaneerausmenettelyn.

                  (25)

                  Lyonin kauppatuomioistuin hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 tekemällään päätöksellä Alain de Krassnyn ja sijoitusyhtiö OpenGate Capitalin, jäljempänä ’OpenGate’, tekemän yhteisen tarjouksen ja vahvisti velkasaneeraussuunnitelman. Velkasaneeraussuunnitelman tavoitteena on yrityksen toiminnan jatkuminen.

                  (26)

                  Velkasaneeraussuunnitelman täytäntöönpanoa varten perustettiin uusi yritys, K1 Group SAS, jäljempänä ’K1’, jonka tarkoituksena oli hankkia Kem One- ja Kem One Innovative Vinyls -yritysten arvopaperit ja pitää ne hallussaan. K1:stä 50 prosenttia on Alain de Krassnyn määräysvallassa olevan AK1:n omistuksessa ja 50 prosenttia OpenGaten määräysvallassa oleva K1 Internationalin omistuksessa.

            2.3   JULKISTEN TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

                  (27)

                  […] (5):

                              —

                              taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisrahaston (Fonds de Développement Economique et Social, FDES) myöntämä laina, jäljempänä ’FDES:n laina’, joka on pääomaltaan enintään 30 miljoonaa euroa;

                              —

                              15 miljoonan euron avustus ja enintään 80 miljoonaa euroa takaisin maksettavia ennakoita;

                              —

                              mahdollinen luopuminen sosiaalikulu- ja verosaatavista uuden omistajan pyynnöstä.

            2.3.1   FDES:n laina (30 miljoonaa euroa)

                  (28)

                  FDES on Ranskan viranomaisten käyttämä väline tiettyjen vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistusten tukemiseksi. FDES:n käyttö perustuu tällä hetkellä 26 päivänä marraskuuta 2004 päivättyyn kiertokirjeeseen, joka koskee valtion toimintaa yritysten vaikeuksien ehkäisyssä ja käsittelyssä (6). FDES:n tuki annetaan lainoina, joita myönnetään vain sellaisille yrityksille, joiden elinkelpoisuus voidaan taata rakennusuudistusjakson päättyessä ja joiden toiminnan lopettamisella olisi mittavia vaikutuksia kokonaiseen taloudenalaan tai alueeseen. Valtio osallistuu yhteisrahoitukseen yksityissektorin kanssa. Tuotannon elvyttämisestä vastaava ministeri otti marraskuussa 2013 käyttöön poikkeusjärjestelyn, jolla pyrittiin tukemaan FDES:n puitteissa erityisesti keskisuuria yrityksiä (7), jotka asetetaan usein yleistäytäntöönpanomenettelyyn.

                  (29)

                  FDES:stä myönnettävää 30 miljoonan euron lainaa on tarkoitus käyttää Kem Onelle myönnettävien toimitusluottojen vakuutena sekä sen käyttöpääomatarpeiden ja lyhyen aikavälin kassavaratarpeiden rahoituksessa.

                  (30)

                  Laina myönnetään Kem Onelle lainasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, ja sen myöntäminen edellyttää muun muassa, että uudet omistajat korottavat pääomaa vähintään 10 miljoonalla eurolla, jotka on maksettu kokonaisuudessaan.

                  (31)

                  Lainalle maksetaan kiinteä 3,5 prosentin suuruinen vuotuinen korko. Kem One maksaa FDES:n lainan takaisin seitsemässä vuotuisessa erässä.

                  (32)

                  Valtiolla on Kem Onen myöntämä ensisijainen panttioikeus yrityksen materiaaleihin ja laitteisiin. Materiaalien ja laitteiden nettokirjanpitoarvoksi on 31 päivänä joulukuuta 2013 tehdyssä tilinpäätöksessä kirjattu 138,49 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset katsovat nettokirjanpitoarvojen vastaavan näiden omaisuuserien todellista arvoa ottaen huomioon, että tilintarkastaja on vahvistanut pääomanlisäyksen heinäkuussa 2012 ja että poistoajat kyseenalaistavia poikkeuksellisia olosuhteita ei ole.

            2.3.2   Avustus (15 miljoonaa euroa) ja takaisin maksettavat ennakot (80 miljoonaa euroa)

                  (33)

                  Näiden rahoitustoimenpiteiden tarkoituksena on panna täytäntöön tuotantokoneiston (Lavéran toimipaikan elohopeatekniikkaa käyttävän elektrolyysiyksikön) konvertointia koskeva SAM-hanke, joka liittyy uudelleenteollistamista tukevaan tulevaisuuden investointiohjelmaan.

                  (34)

                  Ilmoituksessaan Ranska myönsi avustuksen olevan valtiontukea.

                  (35)

                  Ennakot on maksettava takaisin seitsemän vuoden kuluessa. Lyhennyksistä vapaita vuosia on kaksi. Ennakot jaetaan kahteen erään: i) 65 miljoonaa euroa, joilla on kiinteä 3,5 prosentin vuotuinen korko, ja ii) 15 miljoonaa euroa, joilla on kiinteä 10 prosentin vuotuinen korko.

                  (36)

                  Rahoituksen myöntämisen yhteydessä perustetaan seurantakomitea valtion, Kem Onen ja uusien omistajien edustajista. Sen tehtävänä on validoida SAM-hankkeeseen liittyvät menot, vahvistaa toiminnan jatkaminen ja työpaikkojen säilyttäminen Lavéran toimipaikassa sekä valvoa Alain de Krassnyn mahdollisesti perimien hallinnointipalkkioiden (management fees) säännönmukaisuutta.

            2.3.3   Mahdollinen luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista

                  (37)

                  Ranska arvioi ilmoituksessaan Kem Onen vero- ja sosiaalikuluvelkojen olevan 42 miljoonaa euroa.

                  (38)

                  Kem One otti 20 päivänä helmikuuta 2014 yhteyttä finanssiasioista vastaavien virastojen päälliköistä koostuvaan lautakuntaan (Commission des Chefs de Services Financiers, jäljempänä ’CCSF’), joka on toimivaltainen vero- ja sosiaalikulusaatavista luopumista koskevissa asioissa.

                  (39)

                  […] Kem One osoitti Lyonin kauppatuomioistuimelle hakemuksen yrityksen velkasaneeraussuunnitelman muuttamisesta olennaisesti Ranskan kauppalain L626-26 §:n nojalla (8) sekä pyynnön siitä, että suuri osa laillisesti mitätöitävissä olevista julkisista veloista mitätöitäisiin. Lyonin kauppatuomioistuimen päätöksen mukaisesti Kem Onen pyyntö velkojen mitätöinnistä koskee 90:tä prosenttia mainittujen velkojen mitätöitävissä olevasta osasta. Ranskan viranomaiset ovat hyväksyneet […] euroa, mikä vastaa […] prosenttia vero- ja sosiaalikuluveloista. CCSF ei ollut vielä tutkinut virallisesti pyyntöä velkojen mitätöinnistä siihen päivään mennessä, jolloin tukitoimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle.

            2.4   KEM ONEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
      2.4.1   Suunnitellut toimenpiteet

                  (40)

                  Rakenneuudistussuunnitelma perustuu siihen, että Kem One jatkaa toimintaansa yhdessä muiden Kem One Innovative Vinyls SASUun kuuluvien tytäryhtiöiden kanssa toiminnan elvyttämiseksi tuotantoketjun alku- ja loppupäässä.

                  (41)

                  Rakenneuudistussuunnitelma sisältää kolmenlaisia toimenpiteitä: teollisia, kaupallisia ja taloudellisia.

            2.4.1.1   Teolliset toimenpiteet: tuotantokoneiston, erityisesti Lavéran elektrolyysilaitteiston, nykyaikaistaminen

                  (42)

                  Hankkeella on kolme päätavoitetta:

                              —

                              noudattaa Eurochlor-järjestöön kuuluvien kloorin valmistajien antamaa vapaaehtoista sitoumusta luopua elohopeaa käyttävästä tekniikasta kloorin valmistuksessa vuoteen 2020 mennessä;

                              —

                              palauttaa Lavéran toimipaikan kilpailukyky sen eurooppalaisten kilpailijoiden tasolle kloorin, soodan, metyylikloridin ja VCM:n tuotantoalalla käyttämällä kloorin tuotannossa membraanitekniikkaa;

                              —

                              säilyttää vertikaalinen integraatio tuotantoketjun alkupäähän kuuluvassa toimipaikassa takaamalla Vauvertin suolaliuoksen saatavuus ja tuotantoketjun loppupäässä VCM:n ja metyylikloridin markkinoiden avulla.

                  (43)

                  Kem One on arvioinut korjaavansa kilpailukykyeroaan vuosittain noin [20–40] miljoonalla eurolla tuotantokustannuksista. Uusi laitteisto on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2016. SAM-hankkeen kokonaiskustannukset ovat [150–250] miljoonaa euroa.

            2.4.1.2   Kaupalliset toimenpiteet: kauppapolitiikan suuntaaminen lisäarvoa tuoville markkinoille

                  (44)

                  Kem One aikoo keskittää tuotantokykynsä kaikkein kannattavimpien tuotteiden, kuten PVC-C:n, E-PVC:n ja nestemäisen kloorin, markkinoille ja lisätä siten pysyvästi kloorin tuotantoon liittyvää kapasiteettimarginaaliaan.

                  (45)

                  Kem One aikoo myös parantaa soodan ja S-PVC-valtamuovin myyntiään Ranskassa ja Luoteis-Euroopassa.

                  (46)

                  Velkasaneeraussuunnitelmassa voiton arvioidaan olevan [10–30] miljoonaa euroa vuoteen 2016 mennessä, toisin sanoen myyntikate kasvaa noin [0–10] prosenttia liikevaihdosta.

            2.4.1.3   Taloudelliset toimenpiteet: rakenteellisten kustannusten supistaminen

                  (47)

                  Suunnitelmassa esitetään [90–110] työpaikan lakkauttamista. Aix-en-Provencen toimipaikan sulkemisen vuoksi [1–15] työntekijälle ilmoitettiin heidän työsopimuksiinsa tehtävistä olennaisista muutoksista. Kem Onessa ja yhtymässä on tarkoitus luokitella uudelleen [80–100] työpaikkaa. Tällä sosiaalisuunnitelmalla säästetään [0–10] miljoonaa euroa palkkakustannuksista.

                  (48)

                  Suunnitelmassa esitetään [10–20] miljoonan euron säästöjä myös rakenteellisiin kustannuksiin. Ne liittyvät vakuutuskulujen vähentämiseen, Aix-en-Provencen toimipaikan sulkemiseen ja tietoteknisten hankkeiden lykkäämiseen.

                  (49)

                  Lopuksi suunnitelmassa pyritään säästämään [15–25] miljoonaa euroa parantamalla tuottavuutta: vähentämällä kiinteitä ja muuttuvia kustannuksia sekä lisäämällä tuottoa. Nämä toimenpiteet eivät liity SAM-hankkeeseen, ja ne oli tarkoitus toteuttaa vuosina 2014–2015.

            2.4.2   Arvio rakenneuudistuskustannuksista ja rakenneuudistussuunnitelman rahoittaminen

                  (50)

                  Rakenneuudistuskustannukset ovat 222 miljoonaa euroa, ja ne kattavat Lavéran elektrolyysilaitteiston konvertointihankkeen ([150–210] miljoonaa euroa) ja Vauvertin kahden suolalouhoksen kairaukset ([15–30] miljoonaa euroa).

                  (51)

                  Suunnitelmassa esitetään rakenneuudistuskustannusten rahoittamista seuraavilla tavoilla:

                     Taulukko 2

                     Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt rahoituslähteet ilmoituksen mukaisesti

                              Yksityinen rahoitusosuus (miljoonaa euroa)

                              Julkinen rahoitusosuus (miljoonaa euroa)

                              Oma rahoitus

                              [30–40]

                              Tuet

                              15

                              Pankkilaina

                              [60–70] (9)

                              Takaisin maksettavat ennakot

                              80

                              Rahoitus (yksityinen toimija 1)

                              [35–45]

                              FDES:n laina

                              30

                              Rahoitus (yksityinen toimija 2) (factoring-rahoitus)

                              [40–50]

                              Pääoman lisäys

                              10

                                 Yhteensä

                                 187,5

                                 Yhteensä

                                 125

                                 Kokonaisrahoitus

                                 312,5

                                 Lähde: Ilmoitus.

                  (52)

                  Yksityiset velkojat jättävät perimättä saataviaan 158,8 miljoonaa euroa ja julkiset velkojat […] euroa rakenneuudistusta täydentävänä toimenpiteenä.

                  (53)

                  Kem One Trésorerie -yhtiöstä siirrettiin Kem Onelle [10–19] miljoonaa euroa, samassa yhteydessä kun Kem Onen arvopaperit luovutettiin K1:lle. Tämä määrä vastaa niin sanottua Seveso-vakuutta, jonka Kem One Holding asetti ympäristön suojelemiseksi luokiteltuja laitoksia koskevan ympäristölain L515-8 §:n nojalla (10) Kem One Trésorerien kautta Kem Onen Ranskassa sijaitsevia toimipaikkoja varten Arkeman luopuessa niistä. Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että vaikka alun perin Klesch-yhtymän asettamaa Seveso-vakuutta vastaavan summan maksaminen ja siirtäminen Kem Onelle vaikuttaa välittömästi myönteisesti yrityksen kassavaroihin, vastaavaa määrää ei ole kirjattu yksityiseksi rahoitusosuudeksi, koska se on käytettävä vähitellen uudelleen kyseisten rahoitusvakuuksien asettamiseen.

            2.4.3   Kem Onen liiketoimintasuunnitelma

                  (54)

                  Kem Onen liiketoimintasuunnitelma koskee vuosia 2013–2017, ja Ranskan viranomaisten mukaan yrityksen voidaan realistisesti olettaa olevan jälleen elinkelpoinen jo vuonna 2017. Mediaaniennusteen mukaan Kem Onen kassatilanne palautuu tyydyttävälle tasolle jo vuonna 2014, myyntikate nousee [25–35] prosenttiin liikevaihdosta vuonna 2017 ja käyttökate noin [4–12] prosenttiin vuodesta 2018 kemiantuotealan tilannetta vastaavasti.

                  (55)

                  Elinkelpoisuutta parannetaan muun muassa seuraavilla viidellä toimenpiteellä: käytetään suuria yksityisiä rahoitusosuuksia kassavarojen lisäämiseksi välittömästi; tehdään sijoituksia, joilla lisätään elektrolyysi- ja poraustoiminnan luotettavuutta ja parannetaan näin yrityksen kilpailukykyä; neuvotellaan uudelleen sopimukset raaka-aineiden ja teollisuusalustojen käytöstä; toteutetaan rakenneuudistus sekä laaditaan tulos- ja tuottavuussuunnitelma ja tarkistetaan Kem Onen markkina-asemaan liittyvää liiketoimintastrategiaa.

                  (56)

                  Ranskan viranomaiset pitävät tehtyjä oletuksia realistisina: odotetut voitot on jo otettu huomioon uusissa sopimuksissa, elektrolyysiyksiköitä lukuun ottamatta VCM- ja S-PVC-yksiköt ovat kooltaan samalla tasolla kuin Länsi-Euroopan parhaat kilpailevat yksiköt. Markkinahintoja koskevissa oletuksissa ei ennakoida PVC:n kysynnän elpymistä tai sen tarjonnan ja kysynnän välisen tasapainon paranemista, mikä kuitenkin on alan tärkeimpien konsulttien mukaan odotettavissa.

                  (57)

                  Liiketoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon myös vaihtoehtoiset skenaariot. Pessimistisessä skenaariossa Ranskan viranomaiset olettavat, että tuotannon toistuvat ongelmat supistavat tuotantoa ja myyntiä samoin kuin muuttuvia kustannuksia ja toimitussopimuksista odotettuja voittoja [8–14] prosentilla verrattuna mediaaniennusteeseen. Käyttökate pysyy heikkona vuosina 2014–2016 ([1–5] prosenttia liikevaihdosta). Kassatilanne on tyydyttävällä tasolla jo vuoden 2014 lopussa, mutta Kem One ei pysty supistamaan velkaansa. Kuitenkin myös tässä skenaariossa taataan elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä elektrolyysilaitteiston konvertointihankkeen ansiosta.

                  (58)

                  Optimistisessa skenaariossa oletetaan, että PVC:n ja soodan myyntihinnat nousevat vähitellen tulevina vuosina. Tässä skenaariossa kassatilanne nousee tyydyttävälle tasolle jo vuonna 2014 (+[40–60] miljoonaa euroa). Suunnitelman avulla Kem One pystyy myös rahoittamaan joitakin investointejaan ([300–500] miljoonaa euroa vuosina 2014–2020), supistamaan velkaansa vuosina 2017–2020 ja nostamaan käyttökatteen [10–15] prosenttiin vuodesta 2018 lähtien.

            3.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ ESITETTYJÄ EPÄILYKSIÄ

                  (59)

                  Komissio aloitti virallisen tutkintamenettelyn 1 päivänä lokakuuta 2014 tekemällään päätöksellä. Tässä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyjä tutkittavana olevien toimenpiteiden luokittelusta valtiontueksi sekä niiden mahdollisesta soveltuvuudesta sisämarkkinoille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyihin valtiontukiin sovellettavien sääntöjen perusteella.

            3.1   VALTIONTUEKSI LUOKITTELEMINEN

                  (60)

                  Komissio halusi selvittää taloudellisen edun olemassaolon ja, jos edun katsottaisiin olevan olemassa, sen määrän kolmen ilmoitetun toimenpiteen osalta, jotka ovat i) FDES:n laina, ii) avustus ja takaisin maksettavat ennakot sekä iii) veloista luopuminen.

            3.1.1   FDES:n laina

      3.1.1.1   Vakuuksien arvo

                  (61)

                  Komissio pohti ensinnäkin FDES:n lainan ehtoja ja esitti useita varauksia vakuuksien arvoa koskevasta arvioinnista. Ensinnäkin Ranskan viranomaiset eivät täsmentäneet, mitä materiaaleja ja laitteita oli pantattu. Komissio huomautti myös, että Ranskan viranomaisten mukaan yksi Kem Onen pääongelmista oli se, että tietyt tuotantovälineet eivät olleet enää ajanmukaisia ja riittävän tehokkaita, vaan ne olivat jopa vanhentuneita. Tämä koski muun muassa elohopea- ja diafragmatekniikkaa käyttäviä elektrolyysiyksiköitä. Näin ollen komissio pohti pantattujen laitteiden ja materiaalien todellista arvoa ja epäili, että vakuuksien arvioinnissa käytetty nettokirjanpitoarvo ei olisi kaikkein käyttökelpoisin erityisesti verrattuna vaihtoehtoiseen ratkaisuun, jossa pantatun omaisuuden arvo mitattaisiin niiden käytöstä saatavan nettotulon perusteella.

            3.1.1.2   Lainan korkotaso

                  (62)

                  Näiden epäilysten perusteella vaikutti riittämättömältä, että Ranskan viitekorkoa (0,53 prosenttia) nostettiin lainan myöntämishetkellä 400 peruspisteellä lainan koron laskemiseksi.

                  (63)

                  Komissio suhtautui epäilevästi myös lainan koron ehtoihin. Itse asiassa Ranskan viranomaiset noudattivat komission tiedonantoa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta, jäljempänä ’vuoden 2008 tiedonanto viitekoroista’ (11), ja arvioivat sen perusteella koron 4,53 prosentiksi mutta käyttivät 3,5 prosentin korkoa.

                  (64)

                  Komissio piti kuitenkin vakuuksien korottamista riittämättömänä ja katsoi, että koron pitäisi olla pikemminkin 6,53–10,53 prosenttia (12).

                  (65)

                  Komissio totesi myös, että koska yksikään yksityinen pankki ei ollut myöntänyt Kem Onelle lainaa samoilla ehdoilla, laina voitaisiin kokonaisuudessaan laskea tueksi yrityksen vaikeudet ja rakenneuudistus huomioon ottaen.

            3.1.2   Avustukset ja takaisin maksettavat ennakot

                  (66)

                  Komissio katsoi avustuksen muodostavan taloudellisen edun, jota edunsaaja ei markkinaehdoilla saisi. Avustus on rahoitusväline, jonka pääomaa ei tarvitse maksaa takaisin ja josta edunsaajan ei tarvitse maksaa korkoa. Näin ollen yksityinen lainanantaja, jolla on rahoituskuluja ja jonka on saatava pääomastaan korkoa, ei suostuisi rahoittamaan yritystä avustuksilla.

                  (67)

                  Komissio totesi, että takaisin maksettaviin ennakoihin liittyi tiettyjä ehtoja, joita yksityinen lainanantaja ei todennäköisesti olisi vaatinut. Tällä tarkoitettiin erityisesti ehtoa, jonka mukaan toimintaa oli jatkettava ja työpaikat oli säilytettävä Lavéran tuotantopaikalla hankkeen toteutusta seuraavien viiden vuoden aikana, paitsi jos Kem Onen jatkuvuus muuta edellytti ja jos valtiolta saatiin etukäteen suostumus. Ranskan viranomaiset eivät myöskään olleet osoittaneet, että yksityiset lainanantajat olisivat olleet valmiita lainaamaan kyseisen summan samoilla ehdoilla vaikeuksissa olevalle yritykselle, ja näin ollen komissio katsoi, että takaisin maksettavia ennakoita voitaisiin kokonaisuudessaan pitää tukena.

            3.1.3   Mahdollinen luopuminen sosiaalikulu- ja verosaatavista

                  (68)

                  Komissio huomautti ensiksi, että saatavista luopumista koskevat prosentit poikkesivat toisistaan yksityisten velkojien (70 prosenttia) ja julkisten velkojien ([…] prosenttia) kohdalla, vaikka valtio ei ehkä ollutkaan samassa tilanteessa kuin yksityiset velkojat, joilla oli vanhoja siteitä Kem Oneen.

                  (69)

                  Lisäksi markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevan periaatteen mukaisesti saatavista luopuminen on tukea, koska yrityksen kustannusten keventäminen antaa yritykselle etua sen kilpailijoihin nähden. Tämä pätee erityisesti silloin, kun yritys on vaikeuksissa ja se on asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Komissio esitti epäilyjä vero- ja sosiaalikulusaatavista luopumisen syiden suhteen, sillä tässä tapauksessa ne olisivat olleet eduksi erään ostajan tarjoukselle. Komissio ei sulkenut pois mahdollisuutta, että tuen määrä olisi yhtä suuri kuin anteeksiannettujen velkojen koko määrä.

            3.2   TUEN SOVELTUVUUDEN TUTKIMINEN

                  (70)

                  Käsitellessään toimenpiteiden yhdenmukaisuutta valtiontukisääntöjen kanssa komissio katsoi, että oikeusperustana sovelletaan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, jäljempänä ’vuonna 2004 annetut suuntaviivat’ (13). Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat i) Kem Onen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, ii) kilpailua vääristävien vaikutusten välttämistä ja iii) tuen rajaamista välttämättömään.

            3.2.1   Kem Onen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

                  (71)

                  Komissio pohti ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelman tarkkaa kestoaikaa, koska Ranska ei ollut täsmentänyt tätä seikkaa.

                  (72)

                  Komissio huomautti sen jälkeen, että Ranskan viranomaiset sisällyttivät rakenneuudistuskustannuksiin ainoastaan tuotantolaitteiston nykyaikaistamiseen liittyvät kustannukset (Lavéran elektrolyysiyksiköiden konvertointihanke ([150–210] miljoonaa euroa) ja Vauvertin kahden suolalouhoksen kairaukset ([15–30] miljoonaa euroa)). Komissio katsoi, että Kem Onen sisäisen rakenneuudistuksen täytyi väistämättä aiheuttaa rakenteellisten kustannusten supistamiseen ja liiketoimintastrategian uudelleen suuntaamiseen liittyviä lisäkustannuksia.

                  (73)

                  Lisäksi komissio kyseenalaisti tietyt seikat Ranskan esittämissä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevissa skenaarioissa. Näin ollen kassatilanteen palauttaminen vaikutti epävarmalta sekä perusskenaariossa että pessimistisessä skenaariossa.

                  (74)

                  Ranskan ilmoituksessa ehdottamiin kolmeen skenaarioon sisältyi yksityisiltä rahoituslaitoksilta saatava [60–70] miljoonan euron pankkilaina vuonna 2016. Ranskan viranomaisilla ei tuntunut kuitenkaan olevan tässä vaiheessa varmuutta tällaisen lainan saannista. Tämä epävarmuus heikensi siis kaikkien kolmen skenaarion toteutumismahdollisuutta.

            3.2.2   Kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen

                  (75)

                  Koska Ranska ei ollut ehdottanut mitään vastasuoritteita, komissio muistutti vastasuoritteiden kuuluvan rakenneuudistustuen soveltuvuuden perusteisiin. Näin ollen komissio pyysi Ranskan viranomaisilta ehdotuksia vastasuoritteista, joiden avulla saatettaisiin ottaa huomioon kaikki viranomaisten esittämät perustelut.

            3.2.3   Tuen rajaaminen välttämättömään

                  (76)

                  Komissio kyseenalaisti tiedot, jotka Ranskan viranomaiset olivat ottaneet huomioon laskiessaan Kem Onen oman rahoitusosuuden määrää, ja epäili siten, että sääntöä, jonka mukaan suuren yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava 50 prosenttia rakenneuudistuskustannusten kokonaismäärästä, ei ollut noudatettu.

            4.   RANSKAN VASTAUS MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

                  (77)

                  Ranska esitti 3 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

            4.1   VALTIONTUEKSI LUOKITTELEMINEN
      4.1.1   FDES:n laina

      4.1.1.1   Vakuuksien arvo

                  (78)

                  Ranskan viranomaiset korostavat, että pantatun omaisuuden kirjanpitoarvo vastaa sen markkina-arvoa. Nettokirjanpitoarvo on yhtä suuri kuin bruttokirjanpitoarvo, josta on vähennetty poistot. Bruttoarvo vastaa omaisuuden hankinta-arvoa tai pääomanlisäyksen arvoa. Näin ollen kun osa Arkeman omaisuudesta siirrettiin Kem Oneen 2 päivänä heinäkuuta 2012, riippumattomat asiantuntijat arvioivat tämän siirron arvoksi [110–120] miljoonaa euroa. Lisäksi Ranska muistuttaa, että PVC-alalla hiljattain toteutetut kaksi liiketoimea, jotka koskevat kooltaan Kem Onea pienempiä yrityksiä, ovat olleet arvoltaan selvästi Kem Onen omaisuuserien kirjanpitoarvoa suurempia. Lisäksi jos Kem Onen toiminta arvostettaisiin käyttämällä tulevien kassavirtojen nykyarvoon perustuvaa menetelmää, sen arvo olisi [80–90] miljoonaa euroa vuonna 2014, [110–130] miljoonaa euroa vuonna 2015 ja [330–340] miljoonaa euroa vuonna 2016. Ranska muistuttaa lopuksi, että kyseessä on ensisijainen vakuus, jolla taataan, että valtion saatavat maksetaan ennen kaikkien muiden velkojien saatavia.

                  (79)

                  Ranskan päätelmä on, että valtion saamia vakuuksia on pidettävä hyvinä ja hyvin suurina verrattuna FDES:n lainan määrään.

            4.1.1.2   Korkotaso

                  (80)

                  Ranska katsoo ensinnäkin, että korkotason laskemisessa käytetyn menetelmän perustana on sellaisten yritysten otanta, joiden kanssa on tehty nelivuotinen CDS-sopimus (Credit Default Swap) ja joilla on CCC-luottoluokitus, kuten on esitetty menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 92 kohdassa, ja että tällä menetelmällä, jolla korkotasoksi saadaan 20,95 prosenttia, ei pystytä arvioimaan markkinoiden todellista korkotasoa. Kyseisiä operaatioita ei voida verrata Kem Onen ja FDES:n välisiin lainaustoimiin, koska 20,95 prosentin koron määrittämisessä käytetyille vertailuoperaatioille ei ole määritetty minkäänlaisia takauksia tai vakuuksien tasoa.

                  (81)

                  Kem Onen taloudellinen tilanne ja vakuuksien taso huomioon ottaen korkotasoksi saadaan viitekoroista annettua vuoden 2008 tiedonantoa soveltamalla 4,53 prosenttia (Ranskan 0,53 prosentin viitekorko + 400 peruspistettä) eikä 6,53 prosenttia, kuten komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

                  (82)

                  Viitekoroista annetun vuoden 2008 tiedonannon perusteella laskettu korkotaso on joka tapauksessa vain ohjeellinen. Tässä tapauksessa tavanomaista markkinakorkoa vastaava 3,5 prosentin korko oli oikeutettu, koska Kem Onen maksukyvyttömyysriski oli vähäinen muun muassa siksi, että velkasaneeraussuunnitelma oli pantu tehokkaasti täytäntöön ja mahdollisti yrityksen elinkelpoisuuden palautumisen jo vuonna 2017 ja että yrityksen taloushallinto oli moitteetonta. Myös vakuuksien taso oli korkea.

                  (83)

                  (Yksityisen toimijan 2) kanssa tehdyssä rahoitussopimuksessa määrätään, että rahoituksen korko on kolmen kuukauden Euribor-korko + […] prosenttia ja vähintään […] prosenttia. Vaikka kyseessä ei ole pankkikorko, rahoituksen myöntämisehdot ovat sellaiset, että ne vahvistavat FDES:n lainan vastaavan ominaisuuksiltaan markkinaolosuhteita.

            4.1.1.3   Tuen määrä

                  (84)

                  Kuten ilmoituksessa todetaan, Ranska katsoo, että tuen määräksi, jos tuesta on kyse, olisi katsottava viitekoroista annetun vuoden 2008 tiedonannon perusteella lasketun koron (4,53 prosenttia) ja sovelletun koron (3,5 prosenttia) välinen erotus eikä koko lainamäärää.

                  (85)

                  Ranska korostaa, että komissio on useita kertoja aiemmin noudattanut tätä lähestymistapaa.

            4.1.2   Avustus ja takaisin maksettavat ennakot

                  (86)

                  Kuten on jo todettu, Ranska myöntää koko avustuksen olevan valtiontukea.

                  (87)

                  Takaisin maksettavia ennakoita ei Ranskan mielestä voida pitää kokonaisuudessaan valtiontukena. Ennakoiden takaisinmaksu on varmaa, koska se muuttuu automaattiseksi kahden vuoden kuluttua nykyaikaistamistöiden päättymisestä. Ennakot olisi siksi rinnastettava lainoihin, ja näin ollen tuen määrä vastaa avustusekvivalenttia, joka on 14,4 miljoonaa euroa.

            4.1.3   Mahdollinen luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista

                  (88)

                  Ensinnäkin Ranska katsoo, että toisin kuin ilmoituksessa todetaan, vero- ja sosiaalikuluvelkoja on […] euroa eikä 42 miljoonaa euroa. Nämä […] euroa jakautuvat seuraavasti: […] miljoonaa euroa velkoja, jotka ovat syntyneet ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista, ja […] euroa kyseisen menettelyn aloittamisen jälkeen syntyneitä velkoja. Toimivaltaiset viranomaiset aikovat mitätöidä […] prosenttia anteeksiannettavista veloista, jotka ovat syntyneet ennen menettelyn alkua (14), eli […] euroa yhteensä […] euron suuruisesta velasta valtiolle ([…] prosenttia velan kokonaismäärästä).

                  (89)

                  Toiseksi Ranska muistuttaa, että yksityiset velkojat ovat luopuneet suurimmasta osasta saataviaan (joko 100:sta tai 70:stä prosentista).

                  (90)

                  Lisäksi se, että Ranska luopuu osasta Kem Onen vero- ja sosiaalikuluvelkoja, tekee mahdolliseksi yrityksen elvytys- ja velkasaneeraussuunnitelman moitteettoman täytäntöönpanon. Jos Kem Onen toiminta lakkautettaisiin, Ranska voisi menettää vielä […] miljoonaa euroa (15), mikäli se ei mitätöisi velkoja yhteensä enintään […] miljoonaa euroa.

                  (91)

                  Edellä mainitut seikat huomioon ottaen Ranska toimii järkevän velkojan tavoin.

                  (92)

                  Jos toimenpide kuitenkin katsottaisiin valtiontueksi, tuen määrä olisi Ranskan lopulta mitätöimän velan ja kaikkien yksityisten velkojien mitätöitäviksi hyväksymien velkojen vähimmäismäärän välinen erotus.

            4.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
      4.2.1   Elinkelpoisuuden palauttaminen

                  (93)

                  Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio kehotti Ranskaa selventämään väitettä, jonka mukaan Ranska sisällyttäisi rakenneuudistuskustannuksiin vain tuotantolaitteiston nykyaikaistamiseen liittyvät kustannukset, vaikka Kem Onen rakenneuudistuksen täytyi väistämättä aiheuttaa kumpaankin rakenneuudistustoimenpiteeseen (rakenteellisten kustannusten supistaminen ja liiketoimintastrategian uudelleen suuntaaminen) liittyviä lisäkustannuksia. Ranska painotti huomautuksissaan, että rakenteellisten kustannusten supistamisen seurauksena irtisanottiin vain 13 työntekijää, mikä aiheutti […] miljoonan euron kustannukset. Näitä kustannuksia ei ole eritelty liiketoimintasuunnitelmassa eikä ilmoituksen liitteenä olevassa rahoitussuunnitelmassa, mutta ne on kuitenkin vähennetty menettelyn alun kassavaroista. Muut keskeisten kulujen vähentämiseen liittyvät sisäiset toimet eivät ole aiheuttaneet erityisiä kustannuksia. Liiketoimintastrategian uudelleen suuntaaminen ei ole aiheuttanut mitään siihen välittömästi liittyviä kuluja.

                  (94)

                  Lisäksi monet myönteiset seikat vahvistavat yrityksen esittämien elinkelpoisuuden palauttamisskenaarioiden toteutettavuuden. Näin ollen alkuperäisessä skenaariossa kassavarat lisääntyvät [30–40] miljoonalla eurolla vuoden 2017 loppuun mennessä, mihin on syynä tarvittavien investointien väheneminen ja toiminnan uudelleen aloittaminen odotettua aikaisemmin, kun taas liiketoiminnasta odotettu vuotuinen voitto on tarkistettu [35–45] miljoonaksi euroksi [25–35] miljoonan euron sijasta. Lisäksi mukana on ollut useita yksityisiä yrityksiä, kuten (yksityinen toimija 1), (yksityinen toimija 3), (yksityinen toimija 4) ja (yksityinen toimija 5), jotka ovat suostuneet luopumaan kaikista Kem Onen veloista, sekä (yksityinen toimija 2), joka on suostunut nostamaan Kem Onen factoring-rahoituskykyä. Tämä osoittaa kyseisten yritysten luottavan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

                  (95)

                  Pankkilaina ([60–70] miljoonaa euroa) on edelleen epävarma, eikä sitä ole vielä otettu Ranskan vastauksen toimituspäivänä. Tässä tilanteessa Ranska katsoo, että pankkilainan takauksen puuttuminen ei heikennä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisesta laadittuja kolmea skenaariota, kuten ei myöskään yrityksen oman rahoitusosuuden määrä.

            4.2.2   Yrityksen oma rahoitusosuus

                  (96)

                  Ranska ei kyseenalaista huomautuksissaan päätöstä olla sisällyttämättä [60–70] miljoonan euron pankkilainaa Kem Onen omiin varoihin, koska laina on epävarma ilman rahoituslaitoksen antamaa selkeää sitoumusta.

                  (97)

                  Sitä vastoin (yksityisen toimijan 3), (yksityisen toimijan 1), (yksityisen toimijan 4) ja (yksityisen toimijan 5) saatavien mitätöinnin olisi katsottava tuottavan tosiasiallista pääomavirtaa Kem Onelle, ja se olisi otettava huomioon yrityksen omassa rahoitusosuudessa. Nämä yritykset ovat itse asiassa olleet pitkään Kem Onen kaupallisia yhteistyökumppaneita, jotka hyötyvät Kem Onen menestyksestä. Näin ollen 180,5 miljoonan euron saatavien perimättä jättäminen on viisas päätös, ja sen tehneet teollisuusjohtajat hyötyvät suoraan Kem Onen ja sen uusien omistajien aloittaman velkasaneeraussuunnitelman onnistumisesta. Muut velkojat noudattavat samaa logiikkaa luopuessaan saatavistaan, vaikka kyseessä olevat summat ovat vähäisempiä.

                  (98)

                  Yksityisten rahoitusosuuksien kokonaismäärä on siten 282,5 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

                     Taulukko 3

                     Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt yksityiset rahoituslähteet Ranskan mukaan

                              Rahoituslähde

                              Määrä (miljoonaa euroa)

                              Kem Onen oma rahoitus

                              [30–40]

                              Rahoitus (yksityinen toimija 1)

                              [35–45]

                              Rahoitus (yksityinen toimija 2)

                              [55–65]

                              Uusien omistajien suorittama pääoman lisäys

                              [5–15]

                              Saatavien suorittaminen (yksityinen toimija 6)

                              [0–10]

                              Saatavasta luopuminen (yksityinen toimija 1)

                              [90–100]

                              Saatavasta luopuminen (yksityinen toimija 3)

                              [25–35]

                              Saatavasta luopuminen (yksityinen toimija 4)

                              [0–10]

                              Saatavasta luopuminen (yksityinen toimija 5)

                              [0–10]

                                 Yhteensä

                                 282,5

                                 Lähde: Ranskan vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen.

            5.   ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN JA RANSKAN HUOMAUTUKSET

      5.1   ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
      5.1.1   Ineosin huomautukset

      5.1.1.1   Valtiontuen määrä ja Kem Onen oma rahoitusosuus

                  (99)

                  Ineosin mielestä Ranskan pyynnössä aliarvioidaan huomattavasti valtiontuen määrä eikä edellytetä Kem Onelta ja sen osakkailta riittävän suurta rahoitusosuutta.

                  (100)

                  Valtiontuen määrä. Ineos ei yhdy FDES:n lainaa koskevaan Ranskan analyysiin, jonka mukaan ainoastaan kyseisen lainan tosiasiallisen koron (3,5 prosenttia) ja oletetun 4,53 prosentin suuruisen markkinakoron välinen ero (1,03 prosenttiyksikköä) voidaan katsoa tueksi. Jos Ranskan väitteet pitäisivät paikkansa, Kem Onen olisi pystyttävä saamaan yksityiseltä lainanantajalta lainaa samoilla ehdoilla, ja siihen yritys ei ole missään tapauksessa pystynyt. Vakuuksien arvo on sitä paitsi suuresti yliarvioitu. Omaisuuserien kirjanpitoarvoa ei voida rinnastaa markkina-arvoon tilanteessa, jossa ilmenee vakavia taloudellisia ja rahoitusvaikeuksia, erityisesti koska näillä vakuuksilla on arvoa vain osana toimintasykliä, jonka hauraus on käynyt ilmi. Ineos päätteli, että koko FDES:n laina olisi katsottava tueksi.

                  (101)

                  Ineosin mukaan suora avustus ja takaisin maksettavat ennakot ovat kokonaisuudessaan valtiontukea. Yksikään yksityinen velkoja ei olisi vaatinut toiminnan jatkamista Lavéran toimipaikassa takaisin maksettavien ennakoiden yhteydessä. Lisäksi korot ovat liian alhaiset verrattuna yksityisen velkojan samoilla ehdoilla soveltamiin korkoihin.

                  (102)

                  Saatavista luopumisen osalta Ineos korostaa, että vaikka Kem Onen elinkelpoisuuden palauttaminen on perustellusti kaupallisten velkojien kaupallisen edun mukaista, Ranskan valtio puolestaan on pelkästään velkojan asemassa. Näin ollen Ranskan valtion luopumista saatavistaan ei voida rinnastaa yksityisten velkojien toimintaan.

                  (103)

                  Ineos korostaa, että Kem One hyötyy edullisista sähkön ja eteenin toimitussopimuksista. Ineosin mukaan ei kuitenkaan ole epäilystäkään siitä, että EDF:n tässä asiassa tekemät päätökset ovat Ranskan valtiosta johtuvia. Ineos pyytää komissiota selvittämään näiden alennusten myöntämiseen liittyviä syitä. Tällaiset erikoistariffit saattavat parantaa Kem Onen kilpailuasemaa.

                  (104)

                  Kem Onen oma rahoitusosuus. Ineos katsoo, että Ranska yliarvioi Kem Onen oman rahoitusosuuden rakenneuudistuskustannuksista. Itse asiassa Ranska sisällyttää Kem Onen omaan rahoitusosuuteen kolme yksityisistä lähteistä saatua lainaa, jotka ovat suuruudeltaan 60–80 miljoonaa euroa, 35–45 miljoonaa euroa ja 40–50 miljoonaa euroa. Ineosin mukaan ei ole osoitusta siitä, että yksityinen laitos suostuisi ottamaan tällaisen riskin, ja näitä lainoja ei pitäisi niiden hypoteettisen ja epätodennäköisen luonteen vuoksi ottaa huomioon arvioitaessa Kem Onen oman rahoitusosuuden määrää.

                  (105)

                  Ineos painottaa ensinnäkin, että OpenGatella, joka on yksi Kem Onen emoyhtiöistä, on hyvä taloudellinen tilanne, joten se voisi osallistua rakenneuudistuskustannuksiin. Ineosin mukaan Ranskan on osoitettava, että Kem Onen vaikeudet ovat liian vakavia Kem Onen osakkaiden (erityisesti OpenGaten) hoidettaviksi. Toiseksi, jos valtiontukea pidetään Kem Onen tapauksessa hyväksyttävänä, osakkaiden, erityisesti OpenGaten, on lisättävä huomattavasti rahoitusosuutensa määrää.

            5.1.1.2   Rakenneuudistussuunnitelma

                  (106)

                  Ineosin mukaan Ranska ei ole esittänyt realistista rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka avulla Kem One voisi saada takaisin taloudellisen elinkelpoisuutensa kohtuullisessa ajassa.

                  (107)

                  Ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelma perustuu suuriin investointeihin ja käteisvarojen lisäämiseen, mutta siinä ei edellytetä Kem Onen toiminnan järkeistämistä. Toiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan Kem One pystyvän kasvattamaan merkittävästi markkinaosuuttaan ja myyntiään tuotemarkkinoilla, joilla jo esiintyy vakavia ylikapasiteettiongelmia ja voimakasta kilpailua ja joilla kysynnän ennustetaan olevan heikkoa.

                  (108)

                  Ineosin mielestä rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä Kem Onen tappiollisen toiminnan järkeistämistä. Kem Onella on rakenteellinen ylikapasiteettiongelma. Sen tuotantoaste suhteessa S-PVC:n kokonaistuotantokapasiteettiin oli vuonna 2012 vain 60–70 prosenttia, mikä on selvästi S-PVC:n valmistajien keskimääräistä käyttöastetta alhaisempi Luoteis-Euroopan markkinoilla.

                  (109)

                  Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn hypoteesin mukaan Kem Onen pitäisi lisätä merkittävästi tuotantoaan ja myyntiään Luoteis-Euroopan markkinoilla. Kem One on perinteisesti keskittänyt S-PVC:n myyntinsä Etelä-Eurooppaan, ja tämä näkökanta vaikuttaa Ineosin mielestä muutenkin hyvin epätodennäköiseltä. PVC:n Luoteis-Euroopan markkinoita leimaa jo nyt ylitarjonta, ja kysynnän ennustetaan olevan heikkoa kyseisillä markkinoilla seuraavien viiden vuoden aikana. Lisäksi kaksi amerikkalaista PVC:n valmistajaa on ostanut Vestolitin ja Vinnolitin, mikä parantaa näiden toimijoiden kustannusrakenteen toimivuutta ja tekee niistä entistä tehokkaampia kilpailijoita. Kem One kärsii myös huonosta maineesta asiakkaidensa keskuudessa Luoteis-Euroopan markkinoilla.

                  (110)

                  Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään liiketoimintastrategian suuntaamista kannattavampiin tuotteisiin, joita ovat E-PVC, PVC-C ja nestemäinen kloori. Lisäksi on tarkoitus lisätä kaustisen soodan myyntiä Luoteis-Euroopan markkinoilla. Ineosin mukaan tällä strategialla ei juuri ole mahdollisuuksia onnistua.

                  (111)

                  Ensinnäkin suunnitelmassa esitetään E-PVC:n tuotannon ja myynnin lisäämistä, jotta Kem Onen ylikapasiteetti saataisiin hyödynnettyä. Tätä perustellaan sillä, että kyseinen tuote on jonkin verran kannattavampi. E-PVC:n markkinoilla on kuitenkin paljon kilpailua ETA:ssa, ja ne kärsivät jo nyt ylikapasiteetista. Kysynnän ei odoteta merkittävästi kasvavan keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Ineos painottaa myös, että jotkin muut uskottavammat ja ETA:n alueella paremmassa asemassa olevat tuottajat ovat ilmoittaneet tuotantokapasiteettiinsa hiljattain tehdyistä tai suunnitelluista investoinneista.

                  (112)

                  Ineos käsittelee suunnitelmaa PVC-C:n tuotannon lisäämisestä sen paremman tuottavuuden hyödyntämiseksi ja korostaa, että kyseessä on erikoistuote, jolla on hyvin vähän kysyntää Euroopassa. Nestemäisen kloorin markkinoita leimaa Ranskassa puolestaan niiden pieni koko ja voimakas kilpailu.

                  (113)

                  Lopuksi Ineos toteaa suunnitelmasta, joka koskee kaustisen soodan myynnin lisäämistä Luoteis-Euroopan markkinoilla, että kaustinen sooda on kloorin tuotannon väistämätön sivutuote. Kaustisen soodan tuotantotaso (ja siten sen myynnin määrä) on riippuvainen kloorijohdannaisten (kuten PVC:n) kysynnästä. Kem One voi toivoa lisäävänsä kaustisen soodan myyntiä vain, jos se esittää realistisen suunnitelman kloorijohdannaisten myynnin lisäämisestä tuotantoketjun loppupäässä.

            5.1.1.3   Vastasuoritteet

                  (114)

                  Ineosin mukaan Ranska ei ole esittänyt asianmukaisia vastasuoritteita. Se korostaa, että vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa vaaditaan yksiselitteisesti vastasuoritteita.

                  (115)

                  Ineos muistuttaa, että Luoteis-Euroopan markkinoilla vain puolet S-PVC:n tuotantokapasiteetista käytetään jälleenmyyntiin kyseisillä markkinoilla. Tämä vakava ylikapasiteettiongelma tuskin ratkeaa keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon rakennusalan tulevaisuudennäkymät. Eurooppalaisten PVC:n valmistajien marginaalit supistuvat ylikapasiteetin ja vähäisen kysynnän seurauksena. Suunniteltu tuki merkitsisi tässä tilanteessa Kem Onelle huomattavaa etua.

                  (116)

                  Tuen avulla se pystyisi erityisesti konvertoimaan elohopeaa käyttävän tekniikkansa, mikä lisäisi sen kilpailijoiden riskiä joutua vähentämään tuotantokapasiteettiaan. Jos Kem One onnistuu todella lisäämään myyntiään Luoteis-Euroopan markkinoilla, se aiheuttaa osaltaan yhä kovempia kilpailupaineita.

                  (117)

                  Ineos katsoo, että Kem Onen PVC:n tuotantokapasiteettia on välttämättä supistettava pysyvästi, koska markkinoiden rakenteellinen ylikapasiteettiongelma jatkuu pitkällä aikavälillä.

                  (118)

                  Lopuksi Ineos toteaa, että merkityksellisten markkinoiden kärsiessä rakenteellisesta ylikapasiteettiongelmasta vuonna 2004 annetut suuntaviivat velvoittavat komission myöntämään periaatteessa ainoastaan sellaista tukea, joka on kohdennettu rakenneuudistuksen sosiaali- ja ympäristökustannuksiin. Ineosin mukaan rakenneuudistustuki olisi siksi kohdennettava Lavéran toimipaikan sulkemisesta johtuviin ympäristö- ja sosiaalikustannuksiin sen sijaan, että se suunnattaisiin tuotannon muuttamiseen.

                  (119)

                  Ineos katsoo, että Kem Onella on erittäin hyvä asema S-PVC:n markkinoilla Luoteis-Euroopassa, mikä on lisäperuste sille, että merkittäviä vastasuoritteita todellakin toteutetaan. Kem One oli vuonna 2012 kolmanneksi suurin toimija S-PVC:n markkinoilla Luoteis-Euroopassa, ja sen osuus kokonaiskapasiteetista oli 10–20 prosenttia.

                  (120)

                  Ranska ei myöskään voi väittää, että Kem Onella olisi heikko asema S-PVC:n markkinoilla, ja toisaalta taas, että sen tuotantokapasiteetin supistaminen heikentäisi kilpailurakennetta kyseisillä markkinoilla.

                  (121)

                  Ineos painottaa, että vastasuoritteiden tarkoituksena ei ole yrityksen toiminnan lakkauttaminen kokonaan vaan sen kapasiteetin supistaminen. Ineosin mukaan ei myöskään ole totta, että kapasiteetin supistaminen – tai jopa Kem Onen katoaminen kokonaan markkinoilta – estäisi sen asiakkaita ottamasta käyttöön strategian, joka perustuisi monista lähteistä tehtäviin hankintoihin. Ineos muistuttaa, että itse asiassa markkinoilla toimii nyt tai lähitulevaisuudessa viisi muuta merkittävää toimittajaa sekä muita pienempiä kilpailijoita. Ineos korostaa jälleen kerran, että Kem Onea ei sitä paitsi pidetä markkinoilla luotettavana. Lopuksi Ineos painottaa, että kyseiset markkinat ovat kilpailukykyiset.

                  (122)

                  Ineosin mukaan vastasuoritteet ovat tarpeen myös muilla markkinoilla, joita kaikkia leimaavat ylikapasiteettiongelmat ja Kem Onen vahva asema. Kyse on ensisijaisesti E-PVC:n markkinoista, joilla Kem Onen osuus kokonaiskapasiteetista oli 10–20 prosenttia vuonna 2012. Metyylikloridin markkinoilla kyseessä olevat tuet johtaisivat ketjun loppupäässä edullisempaan tuotantoon kuin Kem Onen kilpailijoilla. Ineos muistuttaa lopuksi kaustisen soodan markkinoiden osalta, että kyseessä on kloorin tuotannon väistämätön sivutuote.

                  (123)

                  Ineos pitää vastasuoritteita mahdollisina, ja sen mielestä ne auttaisivat luomaan toimivan tuotantoketjun.

                  (124)

                  Se katsoo, että Kem Onen pitäisi ottaa tätä varten käyttöön rakenneuudistussuunnitelma, jonka mukaan yritys

                              —

                              sulkee Lavéran elektrolyysiyksiköt;

                              —

                              sulkee PVC:n tuotantolaitokset, jonne ei voida enää toimittaa riittävästi VCM:ää Fos-sur-Merin toimipaikasta eli Saint-Fonsista ja Balanista.

                  (125)

                  Ineos katsoo, että jos Kem Onen kapasiteettia supistettaisiin tällä tavoin, sen avulla voitaisiin lieventää tuen vääristäviä vaikutuksia markkinoilla, järkeistää Kem Onen toimintaa kilpailukykyisemmältä pohjalta ja luopua rakenteellisesti tappiollisesta toiminnasta (muun muassa Lavéran toimipaikassa). Tällä tavoin voitaisiin ratkaista Kem Onen ylikapasiteettiongelma ja tehdä tarpeettomaksi Ranskan valtion osallistuminen Lavéran toimipaikan konvertointiin suurilla investoinneilla.

            5.1.2   Nimettömän yrityksen 1 huomautukset

      5.1.2.1   Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus

                  (126)

                  Nimetön yritys 1 korostaa ensinnäkin, että PVC-ala on kriisissä ja että sen tärkeimpiin toimijoihin kohdistuu suuri taloudellinen ja rahoituksellinen paine. Eurooppalaisten toimijoiden on sääntelykehyksen vuoksi tehtävä suuria investointeja, vaikka vuodesta 2007 lähtien marginaalit ovat supistuneet, PVC:n kysyntä Euroopassa on laskenut, hinnat ovat romahtaneet, energiakustannukset ovat pysyneet korkeina, ylikapasiteetti on aiheuttanut ongelmia ja rakennusalan taloudellinen tilanne on ollut heikko.

                  (127)

                  Tässä tilanteessa on tärkeää pitää yllä terveen kilpailun olosuhteita. Kem Onen saaman tuen katsotaan voivan aiheuttaa vakavia markkinoiden vääristymiä.

                  (128)

                  Ranska väittää, että ilman Kem One -yrityksen tukitoimenpiteitä markkinoita olisi leimannut tiukka oligopolitilanne. Nimetön yritys 1 ei yhdy tähän näkemykseen. Sen mukaan komissio ei asiaa Ineos/Solvay/JV koskevassa päätöksessään todennut, että markkinoita leimaisi tällainen tilanne. Komissio viittasi siinä yhteentoista S-PVC:tä valmistavaan tai tuovaan yritykseen.

                  (129)

                  Nimetön yritys 1 toteaa lisäksi, että tuen myöntäminen markkinoiden kolmanneksi suurimmalle toimijalle vain hidastaisi markkinoilla tarvittavia muutoksia ja parannuksia sekä lisäisi muiden toimijoiden vaikeuksia. Nimettömän yrityksen 1 mukaan voidaan jopa väittää, että vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 8 kohdan perusteella tukea ei voida myöntää, jos markkinat kärsivät rakenteellisesta ylikapasiteetista.

                  (130)

                  Nimetön yritys 1 epäilee myös Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamismahdollisuuksia. Se huomauttaa, että komissio oli jo asiaa Ineos/Solvay/JV koskevan päätöksen yhteydessä pannut merkille, ettei Kem One pystynyt palauttamaan taloudellista elinkelpoisuuttaan edes sen jälkeen, kun Klesch oli ostanut Kem Onen.

                  (131)

                  Rakenneuudistussuunnitelman toimenpiteet eivät ole riittävän tarkkoja siinä muodossa kuin ne on esitetty menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Tämä koskee muun muassa Kem Onen uutta kaupallista strategiaa, elektrolyysiyksiköiden konvertointia ja yrityksen tulevien sopimusten uskottavuutta. Vaikuttaa sitä paitsi todennäköiseltä, että rakenneuudistukset kestävät yli viisi vuotta eli pidempään kuin komissio on aikaisemmissa päätöksissään pitänyt hyväksyttävänä.

                  (132)

                  Lisäksi ajankohdasta, jolloin elektrolyysilaitteiden nykyaikaistamista varten tarvittavat investoinnit on tehtävä, ei ole varmuutta (vuonna 2016 tai 2017). Unionin lainsäädännössä vaaditaan taloudellisia toimijoita toteuttamaan elohopeaa käyttävän tekniikan konvertointi ennen vuoden 2017 loppua. Jos Ranska sallisi Kem Onen lykätä tarvittavia investointeja, kyseessä olisi etuuskohtelu, josta saattaisi olla taloudellista etua, ja siksi se voisi olla valtiontukea.

                  (133)

                  Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen riippuu ulkopuolisista tekijöistä, joihin yritys ei voi vaikuttaa. Tämä koskee muun muassa pankkilainaa, jonka määrä on 60–70 miljoonaa euroa vuonna 2016.

            5.1.2.2   Valtiontuen määrä

                  (134)

                  Nimetön yritys 1 korostaa tuen määrän olevan huomattavasti Ranskan myöntämää määrää suurempi. Tietyt toimenpiteet voidaan kokonaisuudessaan katsoa valtiontueksi. Tällaisia ovat 15 miljoonan euron suuruinen suora avustus ja 80 miljoonan euron takaisin maksettavat ennakot, jotka on tarkoitettu tuotantolaitteiston nykyaikaistamiseen. Itse asiassa yksityinen sijoittaja ei olisi missään tapauksessa liittänyt sijoituspäätökseensä ehtoja Lavéran toimipaikan toiminnan ja työntekijöiden säilyttämisestä. Lisäksi yksityisen pankkilainan täysin hypoteettinen luonne ei riitä osoitukseksi siitä, että yksityinen sijoittaja haluaisi myöntää lainan samoilla ehdoilla.

                  (135)

                  FDES:n 30 miljoonan euron suuruisen lainan vakuuksia on mahdotonta päätellä hyviksi, koska tarkkaa luetteloa vakuuksina käytettävästä omaisuudesta ja laitteista ei ole eikä myöskään arvioita niiden markkina-arvosta. Nimettömän yrityksen 1 mukaan vakuuksia voidaan parhaassa tapauksessa pitää tavanomaisina, ja siinä tapauksessa viitekoroista annetun vuoden 2008 tiedonannon mukaan 0,53 prosentin peruskorkoa olisi nostettava ainakin kuudella prosentilla. Tämä nostaisi huomattavasti FDES:n lainan tueksi katsottavaa määrää.

                  (136)

                  Nimetön yritys 1 viittaa lopuksi […] euron suuruisten vero- ja sosiaalikuluvelkojen mitätöintiin. Nimettömän yrityksen 1 mukaan valtion viranomaisten toteuttama velkojen mitätöinti voidaan rinnastaa yksityisten velkojien toteuttamaan mitätöintiin vain siltä osin kuin ne eivät ylitä mitätöityjen velkojen keskimääräistä tasoa. Koska keskimääräinen taso on 70 prosenttia, tämän keskitason ylittävät […] euroa olisi katsottava valtiontueksi.

                  (137)

                  Lisäksi nimetön yritys 1 korostaa, että Seveso-vakuuden maksun lykkäys saattaa olla luonteeltaan valtiontuki. Klesch-yhtymä näyttää toteuttaneen yhtymän sisällä 10–19 miljoonan euron suuruisen siirron Kem Onen hyväksi Seveso-vakuutta varten. Ranska on todennut, että Seveso-vakuuden vapautettu ja siirretty määrä olisi tarkoitus käyttää vähitellen siihen, että Kem One asettaa Seveso-rahoitusvakuuden uudelleen. Rahoitusvakuudet ovat luonteeltaan henkilökohtaisia (intuitu personae), joten toimipaikan toimijan muuttuessa uuden toimijan on Ranskan ympäristölain mukaan tehtävä toimivaltaiselle prefektille ilmoitus kuukauden kuluessa. Komission olisi pyrittävä saamaan Ranskalta vahvistus siitä, että siirretty määrä käytetään todellakin Seveso-vakuuden uudelleen asettamiseen ja että vakuuden maksun lykkäämisessä ei ole kyse prefektin Kem Onelle myöntämästä taloudellisesta etuuskohtelusta, joka saattaa olla valtiontukea.

                  (138)

                  Lisäksi nimettömän yrityksen 1 mukaan markkinoilla ollaan tietoisia alennuksista, joita EDF on saattanut myöntää Kem Onelle tämän uusista sähkösopimuksista. Jos tämä näytettäisiin toteen, etuuskohtelu olisi silloin epäilemättä Ranskan valtiosta johtuvaa, sillä se valvoo EDF:n johtokuntaa ja pitää hallussaan yli kahta kolmasosaa EDF:n pääomasta.

                  (139)

                  Nimetön yritys 1 epäilee myös tuen rajaamista välttämättömään, erityisesti SAM-investointihankkeen osalta. Suoran avustuksen ja takaisin maksettavien ennakoiden muodossa myönnetyillä 95 miljoonalla eurolla rahoitetaan itse asiassa investointia, jonka yritys on voimassa olevan lainsäädännön mukaan joka tapauksessa velvollinen toteuttamaan. Tälle konvertointihankkeelle myönnetyllä tuella ei mahdollisesti ole enää kannustavia vaikutuksia Kem Onelle, kun otetaan huomioon, että yritys toimisi ainoastaan laillisten velvoitteidensa mukaisesti. Näin ollen voidaan vakavasti epäillä, onko SAM-hanke todella välttämätön investointi Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

                  (140)

                  Kem Onen omat varat muodostuvat laajalti yksityisten velkojien mitätöimistä saatavista. Tämän perusteella Kem Onen oma rahoitusosuus ei olisi edes puolta Ranskan laskelmien mukaisesta tukien määrästä, joka on selvästi huomioon otettavien tukien todellista määrää alhaisempi, kuten edellä todettiin.

                  (141)

                  Lisäksi mitätöityjä yksityisiä velkoja ei voida pitää omana rahoitusosuutena, mikäli ne eivät tuota Kem Onelle lisää varoja sen rakenneuudistuskustannusten kattamiseen.

                  (142)

                  Kem Onen oman rahoitusosuuden toinen osa koostuu 60–70 miljoonan euron pankkilainasta. Nimetön yritys 1 on kuitenkin jo tuonut esiin tämän lainan hypoteettisen luonteen.

            5.1.2.3   Vastasuoritteet

                  (143)

                  Lopuksi nimetön yritys 1 painottaa, että vastasuoritteet ovat välttämättömiä tuen vaikutusten kumoamiseksi. Se ei yhdy Ranskan kantaan, jonka mukaan vastasuoritteet vaarantaisivat Kem Onen elinkelpoisuuden ja tuen vaikutukset kilpailurakenteeseen olisivat vähäisiä tai jopa myönteisiä markkinoilla käytävän kilpailun kannalta.

                  (144)

                  Nimetön yritys 1 korostaa varsinkin vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 40 kohtaa, jossa täsmennetään, että vastasuoritteet ovat erityisen tarpeellisia markkinoilla, joilla edunsaajayrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Nimetön yritys 1 arvioi, että S-PVC:n Luoteis-Euroopan markkinoilla Kem Onen markkinaosuus on 20 prosenttia.

                  (145)

                  Nimetön yritys 1 ei ole samaa mieltä Ranskan kanssa siitä, että kyseisiä toimenpiteitä tarvitaan myös kilpailurakenteen ylläpitämiseksi markkinoilla. Itse asiassa markkinoille saapuu uusia tulokkaita asiaa Ineos/Solvay/JV koskevassa päätöksessä vahvistettujen korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanon seurauksena Kem Onen tilanteesta riippumatta. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että Kem Onen tuotantokapasiteetin ylläpito olisi välittämätön edellytys sen taloudelliselle elpymiselle. Kyseiset toimenpiteet saattaisivat pahentaa markkinoiden ylikapasiteettiongelmaa.

                  (146)

                  Nimetön yritys 1 esittää lukuisia ehdotuksia mahdollisista vastasuoritteista:

                              —

                              Supistetaan Kem Onen kapasiteettia 200:sta 300 kilotonniin. Jos supistaminen vaikuttaisi Lavéran toimipaikkaan, VCM:n tuotantokapasiteettia olisi supistettava toimipaikassa vastaavasti.

                              —

                              Supistetaan Kem Onen tuotantoa (jos yritys pystyy valtiontukitoimenpiteiden avulla säilyttämään keinotekoisesti tietyn marginaalituotannon tason).

                              —

                              Muita toimenpiteitä: myydään vähemmistöosuus, puretaan joitakin yhteistyösopimuksia, sitoudutaan pidättäytymään Kem Onen tuotannon monipuolistamisesta tietyn ajan, jaetaan rakenneuudistustuen maksaminen useaan erään, jotka edellyttävät suunniteltujen toimenpiteiden tosiasiallista täytäntöönpanoa täsmällisen aikataulun mukaisesti.

            5.1.3   Arkeman huomautukset

                  (147)

                  Arkema toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 13 kohdasta, että Arkeman vinyylin valmistus jaettiin kahdelle tytäryhtiölle, kun yritys myytiin Klesch-yhtymälle. Tämän siirron yhteydessä molempien myytyjen laitosten rakenteellisia kustannuksia sopeutettiin ensimmäisen kerran. Arkema ilmoittaa toteuttaneensa vinyylintuotantokeskuksensa rakenneuudistussuunnitelman vuosina 2005–2010. Arkema toteaa, että poikkeukselliset tapahtumat, kuten taloussuhdanteiden muuttuminen vuoden 2012 jälkipuoliskolla tai Lavéran toimipaikassa tapahtuneesta häiriötilanteesta johtuva eteenin toimituskatkos, selittävät Kem Onen vuonna 2013 kohtaamat taloudelliset vaikeudet.

                  (148)

                  Arkema täsmentää menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 14 kohdan osalta, että Arkeman ja Kem Onen väliset palvelusopimukset on otettu käyttöön Kem Onen pyynnöstä, jotta se voisi jatkaa toimintaansa tavanomaisesti tytäryhtiöittämisen jälkeen.

                  (149)

                  Komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 126 kohdassa, että yksityisten yhteistyökumppanien mitätöimiä saatavia ei pidä ottaa huomioon yksityisissä rahoitusosuuksissa. Arkema täsmentää tässä yhteydessä, että samaan aikaan, kun se luopui saatavistaan, se teki yhteensä 40,5 miljoonan euron pääomanlisäyksen, mikä merkitsee todellista rahoitusvirtaa ja osoittaa sen luottamuksen Kem Onen velkasaneeraussuunnitelman toteutuskelpoisuuteen. Arkeman mukaan saatavista luopumiseen ei ole syytä suhtautua eri tavalla. Arkeman mitätöitäviksi hyväksymien 95,6 miljoonan euron saatavien tarkoituksena oli auttaa Kem Onea luomaan sellainen taseen rakenne, jonka avulla se pystyisi aikanaan ottamaan tarvitsemaansa lainaa hyväksyttävin ehdoin.

                  (150)

                  Arkema muistuttaa jakavansa osan Kem Onen toiminnan jatkamiseen liittyvistä riskeistä. Arkema on esimerkiksi päättänyt jatkaa tuotteiden ja sivutuotteiden toimituksia Kem Onen kanssa, vaikka hankinnat olisi voitu järjestää uudelleen muiden toimittajien kautta.

            5.1.4   Vestolitin huomautukset

                  (151)

                  Vestolit katsoo, että Ranskan valtion Kem Onen hyväksi toteuttamat toimenpiteet vaikuttavat kielteisesti PVC:n markkinoiden kilpailutilanteeseen Euroopassa. Vestolit pyytää komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että markkinoilla on ylikapasiteettia ja että useat riippumattomat tutkimukset ennustavat kysynnän polkevan paikoillaan.

                  (152)

                  Toimenpiteet aiheuttavat vaikeuksia muun muassa yrityksille, jotka ovat nykyaikaistaneet omaisuuseriään itse (omien varojensa avulla). Valtiontuella Kem One pystyy itse asiassa säilyttämään taloudellisesti kannattamattomia ja vanhentuneita omaisuuseriä.

                  (153)

                  Vestolit korostaa lopuksi, että Kem One ei olisi voinut saada lainaa markkinoilta samoilla ehdoilla.

                  (154)

                  Näin ollen Vestolit kehottaa komissiota harkitsemaan vastasuoritteiden määräämistä.

            5.1.5   ECVM:n huomautukset

                  (155)

                  ECVM (European Council of Vinyl Manufacturers) edustaa eurooppalaisten PVC-hartsin valmistajien etuja. Sen viisi jäsentä valmistavat noin 70 prosenttia Euroopan unionissa ja Norjassa tuotettavasta PVC:stä. ECVM on perustajajäsenenä VinylPlus-ohjelmassa, jonka tarkoituksena on sitoutua vapaaehtoisesti kestävään kehitykseen vuodesta 2011 alkaen kymmenen vuoden ajaksi.

                  (156)

                  Kem One erosi ECVM:stä vuonna 2012 yksipuolisella päätöksellä ja keskeytti samalla Vinylplus-ohjelman avustamisen. ECVM katsoo, että Kem One hyötyy muiden PVC:n valmistajien työstä ja taloudellisesta panoksesta VinylPlus-ohjelmassa mutta ei jaa siitä aiheutuvaa taloudellista taakkaa. Tämä tilanne antaa epäoikeudenmukaista kilpailuetua yritykselle, joka lisäksi saa valtiontukea. Näin ollen ECVM kehottaa ottamaan käyttöön vastasuoritteen, jolla Kem One velvoitettaisiin avustamaan VinylPlus-ohjelmaa.

            5.1.6   Nimettömän yrityksen 2 huomautukset

                  (157)

                  Komissio huomauttaa ensiksi, että nimettömän yrityksen 2 huomautukset on lähetetty kolmansien osapuolten huomautusten vastaanottamiselle asetetun määräpäivän jälkeen.

                  (158)

                  Nimetön yritys 2 toteaa, että kyseiset toimenpiteet antavat Kem Onelle huomattavan kilpailuedun. Se katsoo, että elohopeaa käyttävän tekniikan konvertointi ei markkinoiden nykytilanteessa ole kannattavaa sen kilpailijoille. Näin ollen ainoastaan valtiontukea saavat yritykset pystyvät toteuttamaan sellaisen investoinnin. Tämä johtuu siitä, että klooraamalla valmistetun eteenidikloridin (EDC) tuotantokustannusten ja sen hankintakustannusten välinen ero ei ole niin suuri, että se riittäisi perusteeksi klooraamisessa tarvittavan kloorin valmistuksen edellyttämille suurille investoinneille. Suoraan valmistettu EDC on kuitenkin edullisempaa, joten Kem One saisi valtiontuen ansiosta huomattavaa etua kilpailijoihinsa verrattuna.

                  (159)

                  Nimetön yritys 2 painottaa, että markkinoita leimaa voimakas ylitarjonta, joka yrityksen arvion mukaan on miljoona tonnia vuodessa. Investoinneista saatava tuotto on hyvin epävarmaa tässä tilanteessa, jota vaikeuttavat entisestään ennusteet kysynnän pysymisestä muuttumattomana tai jopa sen heikkenemisestä.

                  (160)

                  Nimetön yritys 2 on eri mieltä Ranskan kanssa vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa tukea ei anneta. Se tarkentaa, että koska Kem Onen kaupalliset linjat ovat suuntautuneet voimakkaasti Etelä-Eurooppaan, ei ole vaaraa siitä, että yrityksen lakkauttaminen vaikuttaisi Pohjois-Euroopassa merkittävästi käytettävissä olevaan kapasiteettiin S-PVC:n kuluttajille haitallisella tavalla. Nimetön yritys 2 katsoo, että vaikka Kem One ei konvertoisi elohopeaa käyttävää tekniikkaansa, se voisi silti hoitaa toimitukset asiakkailleen jo konvertoidusta tuotantolaitoksestaan.

                  (161)

                  Markkinoiden ylitarjonnan vuoksi Kem Onen kilpailijoilla ei myöskään olisi vaikeuksia hoitaa Kem Onen asiakkaiden toimituksia, jos tämä supistaisi kaupallista toimintaansa.

                  (162)

                  Nimetön yritys 2 ehdottaa, että Kem Onea vaadittaisiin vastasuoritteena supistamaan kapasiteettiaan tai kaupallista toimintaansa.

                  (163)

                  Käsitellessään rakenneuudistussuunnitelman toteutuskelpoisuutta nimetön yritys 2 arvioi lopuksi, että jo mainitussa ylitarjontatilanteessa, johon liittyy muuttumaton kysyntä, PVC:n asteittaisia hinnankorotuksia on mahdoton toteuttaa siten kuin ne on esitetty menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 52 kohdassa.

            5.2   RANSKAN HUOMAUTUKSET

                  (164)

                  Ranskan viranomaiset vastasivat kolmansien asianomaisten esittämiin huomautuksiin 25 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

                  (165)

                  Ranskan viranomaiset ovat esittäneet useita alustavia yleisiä huomautuksia, jotka koskevat Ineosin ja nimettömän yrityksen 1 huomautuksia.

                              —

                              Ranskan viranomaiset korostavat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen lainausten asiavirheitä, samoin kuin perustelemattomia väitteitä, joissa on kyse esimerkiksi väitetyistä alennuksista (discounts), joita EDF on antanut, tai peitellystä valtiontuesta.

                              —

                              Ranskan viranomaiset kummastelevat, että näiden kahden yrityksen nykyisen menettelyn puitteissa esittämät huomautukset eroavat merkittävästi niistä huomautuksista, joita Ineos ja Solvay esittivät vastaukseksi väitetiedoksiantoon asiassa Ineos/Solvay/JV. Kyseiset yritykset ilmoittivat tuolloin, että ”despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market” (Kem One on markkinoilla vahva kilpailija huolimatta [rahoitusvaikeuksistaan]), ja lisäsivät, että ”Kem One's production problems have been resolved” (Kem Onen tuotanto-ongelmat on ratkaistu). Ineos ja Solvay kirjoittivat Kem Onen hankkeesta investoida elohopeatekniikan muuttamiseen seuraavasti: ”this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity” (tämän investoinnin ansiosta Kem Onella on valmiudet tuottaa riittävästi klooria täysin integroidussa membraanitehtaassaan hyödyntääkseen S-PVC:n tuotantoyksikkönsä koko kapasiteettia).

                              —

                              Lisäksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Ineosin ja Solvayn oli ollut pakko sitoutua myymään vertikaalisesti integroituneita PVC:n tuotantoyksiköitä. Niihin sisältyi tuotanto-omaisuutta Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (jäljempänä ’Newco’).
                              Tämän omaisuuskokonaisuuden väitetään muodostavan itsenäisen ja elinkelpoisen kokonaisuuden, joka voi synnyttää vastaavanlaista kilpailupainetta kuin Solvay kohdisti Ineosiin ennen fuusiota. Ineos/Solvay/JV-päätöksessä esitetyt tätä omaisuuskokonaisuutta koskevat myönteiset taustatiedot näyttävät olevan ristiriidassa niiden epäilysten kanssa, joita Ineos ja nimetön yritys 1 ovat esittäneet Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamisesta. Näillä kahdella yrityksellä (Newco ja Kem One) pitäisi olla vertailukelpoiset liikevaihdot, vaikka Newcon toiminta keskittyy yksinomaan S-PVC:hen ja soodaan, joiden marginaalit ovat pienempiä kuin Kem Onen valikoimaan kuuluvien muiden oheistuotteiden.
                              Nämä tekijät ovat ristiriidassa Ineosin huomautusten kanssa. Niiden mukaan Kem Onen rakenneuudistussuunnitelma ei mahdollista Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamista nykyisissä markkinaolosuhteissa, joita luonnehtivat suuri ylikapasiteetti ja heikko kysyntä.

                  (166)

                  Ranskan viranomaiset katsovat kaiken kaikkiaan, että Ineosin ja nimettömän yritys 1:n huomautukset ovat vääristyneitä ja täynnä asiavirheitä ja ne perustuvat opportunistisiin vaikuttimiin.

                  (167)

                  Ineosin ja nimettömän yrityksen 1 vaatimat vastasuoritteet voisivat vaarantaa Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamisen ja aiheuttaa sen poistumisen markkinoilta. Tällainen tilanne hyödyttäisi kiistämättä Ineosia ja nimetöntä yritystä 1 sikäli, että niiden markkina-asema vahvistuisi samalla kun kilpailu eri PVC-markkinoilla heikkenisi.

                  (168)

                  Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat, että komissio on vuosina 2003–2007 hyväksynyt useita valtiontukia, joilla on tuettu elohopeaelektrolyysilaitosten muuttamista membraanitekniikkaan perustuviksi. Myös Ineos ja Solvay ovat saaneet tällaista tukea: Ineos on saanut 57,2 miljoonaa euroa Runcornin laitosten nykyaikaistamiseen ja Solvay 36 miljoonaa Rosignanon ja Bussin laitosten nykyaikaistamiseen. Ranskan viranomaisten tietojen mukaan nämä tuet on myönnetty ilman minkäänlaisia vastasuoritteita.

                  (169)

                  Seuraavaksi Ranskan viranomaiset käsittelevät toimenpiteiden luonnehdintaa ja niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille.

            5.2.1.1   Toimenpiteiden luonnehtiminen

                  (170)

                  FDES:n laina. Ranskan viranomaiset haluavat ensi kädessä tähdentää, että valtiolla on hyvät vakuudet, joten 3,5 prosentin todellinen korko vastaa markkinakorkoa. Jos tuki todetaan, se pitäisi laskea todellisen koron ja viitekoron välisenä erotuksena.

                  (171)

                  Asianomaiset kolmannet osapuolet ovat kyseenalaistaneet vakuuksien arvon, mutta Ranskan viranomaiset vakuuttavat uudelleen, että niiden nettokirjanpitoarvo vastaa niiden markkina-arvoa. Ranska on toimittanut vahvistukseksi riippumattomien asiantuntijoiden arvioita, jotka on laadittu nimenomaan ajankohtana, jolloin Arkeman pääomaa siirrettiin osittain Kem Oneen heinäkuussa 2012. Lisäksi viranomainen (commissaire aux apports) on vahvistanut pääomansiirron arvon. Ranskan viranomaiset korostavat, että vaikka osakkeiden arvo olisi laskenut Kem Onen rahoitusvaikeuksien vuoksi, osakkeiden arvo on arvioitu [130–140] miljoonaksi euroksi, kun taas FDES:n lainan arvo on vain 30 miljoonaa euroa. Toisin sanoen vakuuksien arvo ylittää edelleen selvästi lainan arvon.

                  (172)

                  Ranskan viranomaiset täsmentävät lainan korkoehtoja siltä osin, että asianmukainen korko on laskettava ottamalla huomioon edunsaajayrityksen maksukyvyttömyysriski ja tarjottujen vakuuksien laatu. Kun sovelletaan vuoden 2008 tiedonantoa viitekoroista, viitekorko voidaan laskea 0,53 prosentin peruskoron perusteella lisättynä 400 peruspisteellä, mikä tekee 4,53 prosenttia, ei 6,53 prosenttia, kuten nimetön yritys 1 mainitsee. Viitekorko on kuitenkin vain ohjeellinen, ja Kem Onen vähäinen maksukyvyttömyysriski ja vakuuksien korkealaatuisuus oikeuttavat 3,5 prosentin koron.

                  (173)

                  Lisäksi Kem Onen rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen osallistuu [55–65] miljoonalla eurolla myös (yksityinen toimija 2), kuten komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään.

                  (174)

                  Takaisin maksettavat ennakot. Ranskan viranomaiset muistuttavat, etteivät ne ole milloinkaan väittäneet, etteikö ennakoihin liittyisi valtiontuen elementtejä. Ne katsovat kuitenkin, että ennakoita olisi analysoitava lainana, joka Kem Onen on maksettava takaisin. Näin ollen tukielementtinä olisi tarkasteltava korkoeroa eikä ennakoita kokonaisuudessaan. Päinvastoin kuin Ineos ja nimetön yritys 1 väittävät, valtiontukena ei voida pitää takaisin maksettavia ennakoita kokonaisuudessaan, vaan avustusekvivalenttia, jonka määräksi arvioidaan yhteensä 29,4 miljoonaa euroa (mihin sisältyy 15 miljoonan euron avustus).

                  (175)

                  Ranskan viranomaiset ilmoittavat SAM-hankkeen rahoituksesta, että hanke muodostaa rakenneuudistussuunnitelman merkittävän osan ja että sen takia rahoitustoimet ovat osa Lyonin kauppatuomioistuimen hyväksymää rakenneuudistussuunnitelmaa. Niitä on tarkasteltava vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen pohjalta, samoin kuin muita rakenneuudistussuunnitelman osana hyväksyttyjä toimenpiteitä.

                  (176)

                  Luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista. Ranskan viranomaiset muistuttavat, että CCSF:n päätös luopua tällaisten saatavien perimisestä […] prosentin osuudelta, ei muodosta valtiontukea, koska luopumisaste vastaa yksityisten velkojien luopumisastetta yrityksen velkasaneerauksen mahdollistamiseksi. (Tietyt velkojat ovat jopa suostuneet luopumaan kaikista saatavistaan Lyonin kauppatuomioistuimen hyväksymän, toimintaa jatkamalla toteutettavan saneeraussuunnitelman puitteissa. Siten velkojien keskimääräinen luopumisaste on […] prosenttia.)

                  (177)

                  EDF:n sähkötariffi. Ranskan viranomaiset korostavat, että kolmansien osapuolten väitteet alennuksista (discounts) perustuvat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen virheelliseen lainaukseen – vaikka siinä ei lainkaan mainita tällaisia alennuksia – ja nimettömän yrityksen 1 ilmoittamaan markkinoilla esitettyyn huhuun: ”It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts.” (Markkinoilla on hyvin tiedossa, että EDF on myöntänyt Kem Onelle sen uusissa sähkösopimuksissa hinnanalennuksia.)

                  (178)

                  Ranskan viranomaiset pitävät kiinni siitä, että EDF ei ole myöntänyt Kem Onelle mitään alennuksia.

            5.2.1.2   Toimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

                  (179)

                  Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Ranskan viranomaiset korostavat, että teolliset rakenneuudistustoimenpiteet vastaavat riittävällä tavalla Kem Onen rahoitusvaikeuksien taustalla oleviin eri tekijöihin, joten niiden avulla on mahdollista pitkällä aikavälillä palauttaa yrityksen elinkelpoisuus.

                  (180)

                  Ensinnäkin Ranskan viranomaiset puuttuvat Ineosin perusteluihin, joilla pyritään osoittamaan, että Kem Onen rakenteellista ylikapasiteettiongelmaa ei voida ratkaista kilpailuympäristössä, jota myös luonnehtii ylikapasiteetti ja heikot kysyntäennusteet. Viranomaiset toteavat, että S-PVC-markkinoiden nimellinen ylikapasiteetti Länsi-Euroopassa on asetettava oikeisiin suhteisiin. Käytännössä tuotannosta on vähennettävä 10 prosenttia, koska tuotanto on väistämättä epäsäännöllistä (myynnin kausiluontoisuus, pitkät tuotantoseisokit). Ranska katsoo, että maailmanmarkkinoiden todellinen ylikapasiteetti on vain 14 prosenttia.

                  (181)

                  Ineosin määrittelemä ylikapasiteetin käsite ei vastaa vapaata kapasiteettia vaan vapaan kapasiteetin (ottamatta huomioon vaadittavaa 8 prosentin varausta) ja Euroopan ulkopuolelle myydyn määrän yhteenlaskettua määrää.

                  (182)

                  Määritelmässä oletetaan samalla kertaa, että laitokset toimivat jatkuvasti 100 prosentin teknisellä tuotantokapasiteetilla ja että Euroopan markkinat muodostavat ainoan kannattavan myyntikanavan (minkä viennin kasvu osoittaa vääräksi), eikä siinä oteta lainkaan huomioon maantieteellistä todellisuutta (jota luonnehtivat Euroopassa erittäin kaukana toisistaan sijaitsevat tuotantolaitokset).

                  (183)

                  Kem One arvioi Luoteis-Euroopan PVC-markkinoilla käytettävissä olevan kapasiteetin […] kilotonniksi (kt) ja enimmäistuotannon […] kt:ksi (– [5–15] prosenttia kausivaihteluiden ja huoltotaukojen takia). Näin ollen käyttöaste on S-PVC-markkinoilla [85–95] prosenttia todellisesta maksimista ja [80–90] prosenttia operatiivisesta kapasiteetista. Vastaavat PVC-plastisolia (E-PVC:tä) koskevat luvut ovat lähes samoja, eli [85–95] prosenttia todellisesta maksimista ja [80–90] prosenttia operatiivisesta kapasiteetista.

                  (184)

                  Todelliset luvut osoittavat näin ollen, että S-PVC:n ja Kem Onen markkinatilanne on parempi kuin Ineosin huomautuksissa esitetystä kuvauksesta voi ymmärtää.

                  (185)

                  Toiseksi Ranskan viranomaiset katsovat, että Ineosin ja nimettömän yrityksen 1 esittämillä väitteillä, joiden mukaan Kem Onen tuotantolaitosten ylikapasiteettiaste olisi 40 prosenttia, ei ole minkäänlaista pohjaa. Ineos ei ilmoitakaan, mitä laskentamenetelmää on käytetty. Vaikka Kem Onen omistaman kapasiteetin tuotantomäärät ovat vuosina 2011–2013 laskeneet teknisistä syistä, S-PVC:n tuotantolaitosten keskimääräinen käyttöaste on Ranskan viranomaisten mukaan viiden vuoden aikana ollut [70–80] prosenttia.

                  (186)

                  Näin ollen Kem Onen vaikeudet eivät liity liian alhaiseen tuotantotasoon, päinvastoin kuin Ineos ja nimetön yritys 1 esittävät. Todellisuudessa Kem Onen maaliskuun lopulla 2013 jättämän konkurssihakemuksen syyt löytyvät pääasiallisesti rakenteellisten ja suhdanteisiin liittyvien vaikeuksien kasautumisesta. Ensin mainittuihin kuuluvat raaka-aineiden korkeat hankintakustannukset ja Lavéran kloorin ja soodan tuotantokaluston heikko kilpailukyky, ja suhdanteisiin liittyviä vaikeuksia ovat sääntelyyn perustuva suunnitelmanmukainen pitkäaikainen tuotantoseisokki ja eteenitoimituksiin liittyvä tekninen ongelma.

                  (187)

                  Rakenneuudistussuunnitelmassa pyritään vastaamaan tehokkaasti näihin vaikeuksiin. Sen mukaisesti

                              —

                              on tehtäviä suuria investointeja, jotta voidaan toteuttaa Lavéran tuotantolaitoksen elektrolyysilaitoksen ja Vauvertin suolalouhoksen porauslaitteiden muutostyöt;

                              —

                              on neuvoteltava uudelleen Kem Onen tärkeimmät sopimukset olennaisten raaka-aineiden saannin varmistamiseksi;

                              —

                              on tehtävä tulos- ja tuottavuussuunnitelmaan liittyvä sisäinen rakenneuudistus;

                              —

                              ja lisäksi on tarkistettava liiketoimintastrategiaa.

                  (188)

                  Perusskenaarion toteutuessa Kem One voi rakenneuudistussuunnitelman avulla vuodesta 2017 eteenpäin saavuttaa uudelleen myyntikatetason, joka on [25–35] prosenttia liikevaihdosta, sekä vuodesta 2018 alkaen saavuttaa [5–15] prosentin käyttökatteen, mikä vastaa peruskemianalan keskitason kannattavuutta. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ja liiketoimintasuunnitelmassa tehdyt oletukset nojaavat liikevaihdon suhteelliseen vakauteen (eivätkä välttämättä S-PVC:n myynnin merkittävän kasvun skenaarioon) ja tuotanto-oletuksiin, jotka ovat lähellä yrityksen aiempia tuotantotasoja.

                  (189)

                  Joka tapauksessa FIDES-tietojen (S-PVC-toimialan tilastojen) avulla on mahdollista todeta, että Kem Onen markkinaosuus Länsi-Euroopan S-PVC-markkinoilla oli [10–20] prosenttia vuonna 2014, mikä vastaa vuosien 2011 ja 2012 tasoa ja merkitsee nousua verrattuna vuoteen 2013 ([10–20] prosenttia). Lisäksi Kem Onen myynti ja vientimarginaali Turkin markkinoille on kasvanut kuuden kuukauden ajan. Kem One on luultavasti siellä saanut markkinaosuuksia pohjoisamerikkalaisilta tuottajilta, kun otetaan huomioon euron arvon merkittävä aleneminen dollariin nähden, samoin kuin öljynhinnan lasku.

                  (190)

                  Ranskan viranomaiset toteavat myös, että Ineosin väitteet, joiden mukaan Kem Onella olisi Luoteis-Euroopan S-PVC-markkinoiden kuluttajien keskuudessa huono maine, ovat ristiriidassa toisaalla vastasuoritteiden hyväksymiseksi esitettyjen perustelujen kanssa, erityisesti seuraavien: ”Kem One is a significant player in the S-PVC market” (Kem One on merkittävä toimija S-PVC-markkinoilla).

                  (191)

                  Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että Kem Onen rakenneuudistussuunnitelman osa, joka liittyy liiketoimintastrategian uudelleen suuntaamiseen kohti muita kuin S-PVC-markkinoita, nojaa varovaisiin ja realistisiin oletuksiin, ja sillä on vain vähäinen merkitys verrattuna suunnitelman teolliseen osaan.

                  (192)

                  Ranskan viranomaisten mukaan yritys on täysin tietoinen siitä, että merkittävää lisäkatetta ei voida saavuttaa liiketoimintastrategian avulla vaan neuvottelemalla uudelleen raaka-aineiden ja alustojen saatavuutta koskevat sopimukset ja myös nykyaikaistamalla infrastruktuureja.

                  (193)

                  Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen. Ranskan viranomaiset esittävät huomautuksia seuraavista kohdista:

                              —

                              rakenteellinen ylikapasiteetti S-PVC-markkinoilla;

                              —

                              Kem Onen erittäin suuret markkinaosuudet S-PVC-markkinoilla;

                              —

                              vaihtoehtoisen skenaarion uskottavuus;

                              —

                              suhteettomia vastasuoritteita koskeva kolmansien osapuolten ehdotus.

                  (194)

                  Vaikka rakenteellista ylikapasiteettia ei voida kieltää, Ineosin esitystä on Ranskan viranomaisten mielestä syytä voimakkaasti lieventää monen näkökohdan osalta. Ensinnäkin tuottajien käyttämätön kapasiteetti vaihtelee yleisesti 8 ja 10 prosentin välillä, jotta voidaan ottaa huomioon tarjonnan ja kysynnän epäsäännöllinen jakautuminen. Lisäksi markkinatilanne vaihtelee voimakkaasti maantieteellisten alueiden mukaan, kuten komissio toteaa Ineos/Solvay/JV-päätöksessään. Kuljetus- ja logistiikkakustannuksilla on S-PVC-markkinoilla merkittävä vaikutus markkinoiden maantieteelliseen rajautumiseen alueittain. Sekä hinnat että katteet ovat eri alueilla erilaisia.

                  (195)

                  Ranskan viranomaiset katsovat, että Kem Onen markkina-asema niillä tärkeimmillä markkinoilla, joilla se on läsnä, on selvästi heikompi kuin Ineosin ja Solvayn. Ne muistuttavat tässä yhteydessä, että komissio totesi Ineos/Solvay/JV-päätöksessään, että ”Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30–40] %” (Ineos on S-PVC-valtamuovin suurin toimittaja Luoteis-Euroopassa. Vuonna 2012 Ineosin myyntiin ja kapasiteettiin perustuva markkinaosuus oli [30–40] prosenttia) ja ”Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC” (Solvay on S-PVC-valtamuovin toiseksi suurin toimittaja Luoteis-Euroopassa). Kem Onesta komissio totesi, että ”Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5–10]* % and [10–20]* % market shares, respectively)” (Kem One on tällä hetkellä myyntimäärien osalta viidenneksi tärkein ja tuotantokapasiteetin osalta kolmanneksi tärkein toimija Luoteis-Euroopassa. Yrityksen markkinaosuus on myynnin perusteella ([5–10]* prosenttia ja tuotantokapasiteetin perusteella [10–20]* prosenttia). Lisäksi Ineos ja Solvay ovat ainoat yritykset, joiden toiminta on voimakkaasti keskittynyt Luoteis-Euroopan markkinoille, toisin kuin Kem Onen.

                  (196)

                  Ineos ja nimetön yritys 1 kyseenalaistavat Ranskan viranomaisten ehdottaman vaihtoehtoisen skenaarion, jonka mukaan Kem Onen tuotantokapasiteetin vähentäminen PVC-markkinoilla pienentäisi markkinoiden muihin toimijoihin kohdentuvaa kilpailupainetta. Ranskan viranomaiset pitävät kuitenkin kiinni siitä, että S-PVC-markkinoilla on oligopolististen markkinoiden piirteitä, kuten komissio on todennut Ineos/Solvay/JV-päätöksessä. Ranskan viranomaiset korostavat – toisin kuin asianomaiset kolmannet osapuolet ovat esittäneet – että Ineos, Solvay ja Kem One ovat nykyisin ainoita toimijoita, joilla on tuotantokapasiteettia Luoteis-Euroopan alueella Ranskan viranomaiset arvioivat näin ollen, että vastasuoritteiden määrääminen uhkaisi Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamista, minkä lisäksi se myös vaikuttaisi markkinoiden kilpailurakenteeseen asiakkaiden haitaksi.

                  (197)

                  Ranskan viranomaiset katsovat, että asianomaisten osapuolten ehdottamat vastasuoritteet ovat kohtuuttomia. Ensinnäkin ne vaikuttavat Ranskan viranomaisten mielestä olevan ristiriidassa kyseessä olevan rakenneuudistussuunnitelman kanssa. Ranskan viranomaisten mukaan Kem Onen toiminnan jatkaminen ja sen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä ovat mahdollisia säilyttämällä vertikaalisesti integroitu tuotantoketju, johon liittyy, kuten nykyisinkin, taloudellinen tasapaino toisaalta kahden tuotantoketjun alkupäähän kuuluvan klooria ja vinyylikloridimonomeeria (VCM) tuottavan laitoksen kapasiteetin ja toisaalta viiden tuotantoketjun loppupäähän kuuluvan PVC:n tuotantolaitoksen kapasiteetin välillä. Näin ollen yhden tuotantolaitoksen sulkeminen tai Kem Onen kapasiteetin pienentäminen vaarantaisi sen toiminnan teollisen tasapainon. Ranskan viranomaiset vahvistavat sitä vastoin, että ehdotettu sitoumus olla lisäämättä kloorin ja soodan nimellistä tuotantokapasiteettia Fos-sur-Merissä ja Lavérassa ajanjaksolla […] muodostaa tarkoituksenmukaisen vastasuoritteen. Sitoumuksen etuna on toisaalta säilyttää intensiivinen kilpailu PVC-markkinoilla ja Kem Onen mahdollisuudet palata elinkelpoisuuteen ja toisaalta säilyttää työpaikat, mikä on rakenneuudistussuunnitelmassa mahdollistettu. Lopuksi Ranskan viranomaiset haluavat huomauttaa, että Kem Onen päätös vetäytyä ECVM:stä oli täysin perusteltu sen hallintoon ja toimintakuluihin liittyvistä syistä, eikä se millään lailla estä Kem Onea toteuttamasta määrätietoista ympäristöpolitiikkaa.

                  (198)

                  Tuen rajaaminen välttämättömään omalla rahoitusosuudella. Ranskan viranomaiset palauttavat mieliin, että ne ovat arvioineet yksityisten rahoitusosuuksien määräksi 356,3 miljoonaa euroa eli 68,6 prosenttia kaikesta rahoituksesta.

                  (199)

                  Ranskan viranomaiset vastaavat asianomaisten osapuolten vastaväitteisiin, jotka koskevat [55–65] miljoonan euron pankkilainaa, yksityisten kumppanien luopumista saatavistaan ja SAM-hankkeen välttämätöntä luonnetta.

                  (200)

                  Ranskan viranomaiset korostavat, että pankkilainaa koskevat kolmansien osapuolten huomautukset ovat pätemättömiä, koska lainan määrää ei ole sisällytetty yrityksen omaan rahoitusosuuteen. Lainaa ei pidetä välttämättömänä osatekijänä SAM-hankkeeseen kuuluvien investointien rahoituksen kannalta. Kem Onen oma rahoitusosuus on ilman pankkilainaakin yli 50 prosenttia yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavasta kokonaisrahoituksesta.

                  (201)

                  Ranskan viranomaiset haluavat muistuttaa, että komissio on jo aiemmassa päätöskäytännössään ottanut huomioon saatavista luopumisen, kun se laskee edunsaajan rahoitusosuutta. Lisäksi saatavista luopumisen huomioon ottamisesta on määrätty valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa uusissa suuntaviivoissa (16) (jäljempänä ’uudet suuntaviivat’), jotka tulivat voimaan 1 päivänä elokuuta 2014. Ranskan viranomaiset katsovat, että toimenpide parantaa omien varojen tilannetta – vapauttamalla käteisvaroja, joita Kem One voi sen jälkeen käyttää rakenneuudistukseen – joten sillä on sama vaikutus kuin positiivisella rahoitusvirralla. Ranskan viranomaiset toteavat lisäksi Arkeman tapaan, että saatavista luopuminen on osoitus yksityisten kumppanien luottamuksesta yrityksen toiminnan jatkumiseen. Vaikka yksityisistä saatavista luopuminen jätettäisiin pois omaa rahoitusosuutta koskevasta laskelmasta, oma rahoitusosuus olisi joka tapauksessa edelleen yli 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.

                  (202)

                  Vestolit katsoo, että Kem One pystyy tukitoimien ansiosta säilyttämään kannattamattomia omaisuuseriä, kun taas sen kilpailijoiden on ollut pakko omalla rahoituksellaan nykyaikaistaa omaisuuseriään. Ranskan viranomaiset täsmentävät kuitenkin, että useat Kem Onen kilpailijat ovat jo hyötyneet komission sallimista valtiontuista toteuttaakseen vastaavanlaisia teknisiä uudistustoimenpiteitä kuin Kem One on aloittanut. Tilanne on perusteltu, kun otetaan huomioon kyseisten uudistushankeinvestointien heikko tuotto. Nimettömän yrityksen 1 esittämiin väitteisiin, joiden mukaan Kem Onen olisi joka tapauksessa pakko toteuttaa SAM-hankkeessa suunnitellut työt Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (17) mukaisesti, Ranskan viranomaiset vastaavat, että investointiin on jo nyt sitouduttu ja että toteutuksen uskotaan tapahtuvan ennen vuoden 2016 loppua eli vuotta ennen mainitussa direktiivissä säädettyä määräaikaa. Sitä paitsi SAM-hanke ei koske pelkästään elohopeaelektrolyysiyksikköä tai -yksiköitä. Se koskee myös diafragmamenetelmällä toimivan Lavéran elektrolyysiyksikön nykyaikaistamista, minkä takia se on niin tärkeä rakenneuudistuksen kannalta. Se antaa yritykselle mahdollisuuden säilyttää tasapaino tuotantoketjun alku- (kloori) ja loppupään (vinyyli) tuotantokapasiteettien välillä ja pienentää samalla merkittävästi kustannuksia.

            6.   TUKITOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

                  (203)

                  Ranska on ilmoittanut seuraavista kolmesta toimenpiteestä: i) FDES:n laina (30 miljoonaa euroa), ii) avustus (15 miljoonaa euroa) ja takaisin maksettavat ennakot (80 miljoonaa euroa) ja iii) mahdollinen luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista (42 miljoonaa euroa, lopulta korjattu […] euroon).

            6.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI

                  (204)

                  Komission on tutkittava, ovatko ilmoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

                  (205)

                  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

                  (206)

                  Määräyksen perusteella julkinen toimenpide on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: i) toimenpide tarjoaa taloudellista etua tuensaajalle; ii) etu on peräisin valtiolta; iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

            6.1.1   Valtion varojen käyttö ja toimenpiteen yhteyttä valtioon koskeva kriteeri

                  (207)

                  FDES:n laina on myönnetty talous- ja valtiovarainministerin päätöksellä, ja sen toteutus on annettu valtionkassan pääjohtajalle. FDES:lle on annettu Ranskan vuoden 2014 talousarviossa 300 miljoonan euron budjetti. On hyödyllistä täsmentää, että FDES:ää, jolla on valtiosta erillinen oikeushenkilöys, ei voida rinnastaa rahastoon, jolla on velvoite saattaa sille suoritetut pääomamaksut ja niiden käyttö uusiin tukitoimiin rahoituksellisesti tasapainoon. FDES:n lainat toteutetaan valtionkassan erityisen tilin välityksellä, ja ne kirjataan kyseisen tilin menoiksi. Lainan korot suoritetaan sitä vastoin valtion yleiseen talousarvioon. FDES:n käyttö perustuu edelleen 26 päivänä marraskuuta 2004 annettuun kiertokirjeeseen, johon viitataan (28) kohdassa. FDES:n myöntämät lainat käsitellään edelleen tapauskohtaisesti. Niitä ei myönnetä automaattisesti edeltä käsin vahvistettujen kriteerien perusteella.

                  (208)

                  Avustus ja takaisin maksettavat ennakot on määrä myöntää uudelleenteollistamisvälineestä osana Bpifrancen kanssa valtion puolesta tehtyä sopimusta.

                  (209)

                  Vero- ja sosiaalikulusaatavista luopuminen päätetään CCSF:ssä. Kyseistä komiteaa johtaa julkisesta varainhoidosta vastaava departementin johtaja.

                  (210)

                  FDES:n laina, avustus, takaisin maksettavat ennakot sekä vero- ja sosiaalikulusaatavista luopuminen myönnetään siten julkisista varoista valtion tekemillä päätöksillä.

            6.1.2   Tuen valikoivuus

                  (211)

                  Tutkittavat toimenpiteet ovat väliaikaisia, ja ne on tarkoitettu yksinomaan Kem Onen eduksi yrityksen elvytykseen.

            6.1.3   Taloudellisen edun olemassaolo

                  (212)

                  Kun yrityksen rahoitustilanne paranee valtion toimenpiteen seurauksena, kyseessä on taloudellinen etu. Julkisen viranomaisen toimenpide ei kuitenkaan tuota etua edunsaajalleen eikä siten ole tukea, jos se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen jos julkinen viranomainen käyttäytyy samoin kuin markkinataloustoimija toimisi samanlaisessa tilanteessa.

            6.1.3.1   FDES:n laina (30 miljoonaa euroa)

                  (213)

                  Vakuuksien arvo. Ranska on menettelyn aloittamisen jälkeen toimittanut komissiolle luettelon omaisuuseristä, jotka muodostavat Ranskan etuoikeutetun vakuuden.

                  (214)

                  Ranskan viranomaiset ovat esittäneet omaisuutta koskevan arviointiraportin, jonka ovat laatineet riippumattomat asiantuntijat. Raportista on syytä esittää kolmenlaisia huomautuksia. Ensinnäkin komissio huomauttaa, että raportti koskee Kem Onen kiinteän omaisuuden arviointia eikä pantattuja materiaaleja ja laitteistoja. Toiseksi on huomattava, että asiantuntijat ovat arvioineet omaisuuden arvoksi [110–120] miljoonaa euroa eli [20–30] miljoonaa euroa vähemmän kuin Ranskan ilmoittama nettokirjanpitoarvo, mikä vahvistaa komission epäilyksiä, että nettokirjanpitoarvo ei vastaa omaisuuden todellista arvoa. Kolmanneksi raportti on päivätty heinäkuussa 2012 eli ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista maaliskuussa 2013. Huomioon otettava omaisuuden arvo ei kuitenkaan ole kirjanpitoarvo vaan arvo, jolla omaisuus kaupattaisiin, jos velkoja, tässä tapauksessa valtio, päättäisi käyttää panttioikeuttaan. Kun yritys on vaikeuksissa ja joutuu myymään omaisuuttaan, sen asema on niin heikko ja myynti kiireellinen, että yleensä omaisuudelle neuvotellaan markkinahintaa alhaisempi hinta.

                  (215)

                  Ranskan viranomaiset viittaavat vastauksessaan myös PVC-alalla vuonna 2014 toteutuneisiin kauppahintoihin. Tällainen vertailu ei tietenkään ole täysin arvoton. Vestolit tai Vinnolit eivät kuitenkaan olleet ostohetkellä vaikeuksissa olevia yrityksiä, toisin kuin Kem One. Lisäksi kaupat koskivat yritystä kokonaisuudessaan, ei pelkästään laitteistoja ja materiaaleja. Vertailu ei siten ole tässä tapauksessa pätevä.

                  (216)

                  Komissio oli myös pyytänyt Ranskaa toimittamaan arvion pantatun omaisuuden arvosta mitattuna niiden hyödyntämisen tuottamalla nettotulolla. Ranska on kuitenkin toimittanut arvion yrityksen arvosta kokonaisuudessaan eikä pantatusta omaisuudesta. Määrittäessään yrityksen tulevaa arvoa vuosina 2014, 2015 ja 2016 Ranskan viranomaiset ottavat kaiken lisäksi huomioon Lavéran elektrolyysilaitosten muuttamiseen tehtävät investoinnit eli juuri investoinnit, jotka FDES:n lainalla on tarkoitus osittain rahoittaa. Toisin sanoen Ranskan viranomaiset ottavat FDES:n lainan vakuuksien määrää määrittäessään huomioon samaisen FDES:n lainan avulla nykyaikaistetun omaisuuden arvon. Arviota ei siksi voida hyväksyä.

                  (217)

                  Sitä paitsi komissio epäilee, että tietyt Ranskan panttina olevat tuotantovälineet ovat luonteeltaan pian vanhentuvia ja niiden suoritustaso on heikko, eivätkä Ranskan viranomaiset ole menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa tuoneet esiin mitään tietoja komission epäilysten hälventämiseksi.

                  (218)

                  Nämä tekijät huomioon ottaen on syytä omaksua varovainen lähestymistapa määritettäessä FDES:n lainalle markkinaolosuhteiden mukainen korkotaso ja katsoa, että vakuudet ovat viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon merkityksessä heikkoja.

                  (219)

                  Korkotaso. Komissio myöntää, että Bloombergin ja Capital IQ:n tiedoille perustuvaa menetelmää käyttämällä laskettua korkotasoa (jolla päädytään 20,95 prosentin korkotasoon) ei voida käyttää todellisten markkinakorkojen haarukointiin, koska vakuuksia ja takauksia ei ole otettu huomioon. Sitä paitsi yksikään pankki ei ole myöntänyt Kem Onelle lainaa samoin perustein kuin valtio.

                  (220)

                  Näin ollen ja kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 92 kohdassa todetaan, koska käytettävissä ei ole tyydyttäviä todellisia markkinatietoja, komission on syytä määrittää sovellettava korko viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon nojalla. Siinä täsmennetään seuraavaa: ”Viite- ja diskonttokorkoja käytetään markkinakorkojen kuvaajina, ja niitä sovelletaan […] tuen avustusekvivalentin määrittämiseen”.

                  (221)

                  Kuten edellä on osoitettu, FDES:n lainan vakuuksia ei voida pitää hyvinä, eikä niillä siten voida perustella 400 peruspisteen soveltamista, kuten Ranskan viranomaiset esittävät.

                  (222)

                  Ranskan viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet mitään uusia elementtejä, joilla voitaisiin perustella sitä, että Kem Onen velkasaneeraussuunnitelman tehokas täytäntöönpano ja yrityksen sitoumus soveltaa tervettä taloushallintoa eivät muodosta velvoitteita tai rakenneuudistustoimen tavanomaisia vastasuoritteita vaan että niillä päinvastoin oikeutetaan markkinakorkoa alempi korkotaso.

                  (223)

                  Myös vertaus (yksityisen toimijan 2) factoring-sopimukseen on perusteeton, koska velallinen ei ole Kem One vaan Kem Onen velalliset.

                  (224)

                  Rahoitusvaikeudet huomioon ottaen Kem Onea on pidettävä viitekorkoja koskevassa vuonna 2008 annetussa tiedonannossa tarkoitettuna yrityksenä, jonka luottoluokitus on CCC. Samaten vakuuksia on pidettävä mainittua tiedonantoa soveltaen heikkoina. Koska sellaisia seikkoja ei ole, jotka kyseenalaistaisivat viitekorkoja koskevassa vuonna 2008 annetussa tiedonannossa esitetyn korkotason, komissio katsoo, että markkinaehtoinen korkotaso voidaan laskea tiedonannon perusteella, jolloin se on 10,53 prosenttia (Ranskan viitekorko 0,53 prosenttia lainan myöntämishetkellä + 1 000 peruspistettä).

                  (225)

                  Tuen määrä. Aiemman käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että tuen määrä on viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon mukaisesti lasketun korkotason (10,53 prosenttia) ja Ranskan käyttämän korkotason (3,5 prosenttia) erotus. Jokaisesta maksusuorituksesta (kultakin vuodelta) lasketaan maksamatta olevasta pääomasta todellisen korkotason (3,5 prosenttia) mukaan saatavan tuoton ja komission hyväksymän korkotason (10,53 prosenttia) mukaan saatavan tuoton erotus. Saadut määrät (yhteensä seitsemän, lainan seitsemältä takaisinmaksuvuodelta) muutetaan sen jälkeen nykyarvoon ja lasketaan yhteen, jolloin luvuksi saadaan […] euroa.

            6.1.3.2   Avustus (15 miljoonaa euroa) ja takaisin maksettavat ennakot (80 miljoonaa euroa)

                  (226)

                  Avustus. Komissio katsoo, että avustus muodostaa taloudellisen edun, jota edunsaaja ei markkinaehtoisesti saisi. Avustus on rahoitusväline, jonka pääomaa ei tarvitse maksaa takaisin ja josta edunsaajan ei tarvitse maksaa korkoa. Näin ollen on poissuljettua, että yksityinen lainaaja, jolla on rahoituskuluja ja jonka on saatava pääomalleen tuottoa, suostuisi rahoittamaan yritystä avustuksilla. Tuen määrä vastaa siten koko myönnettyä avustusta, joka on 15 miljoonaa euroa.

                  (227)

                  Takaisin maksettavat ennakot. Komissio toteaa, että takaisin maksettaviin ennakoihin liittyy tiettyjä ehtoja, joita yksityinen lainaaja ei todennäköisesti olisi vaatinut. Kyseessä on erityisesti ehto, jonka mukaan toimintaa on jatkettava ja työpaikat säilytettävä Lavéran tuotantopaikalla hankkeen toteutusta seuraavien viiden vuoden aikana, paitsi jos Kem Onen jatkuvuus muuta edellyttää ja valtion kanssa on ennalta tehty asiaa koskeva sopimus. Takaisinmaksuvelvoite kuitenkin vahvistaa, että takaisin maksettavat ennakot voidaan tässä päätöksessä rinnastaa lainaan.

                  (228)

                  Tuen määrän määrittämiseksi komission on syytä määrittää sovellettava korko viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon mukaisesti, koska tyydyttäviä todellisia markkinatietoja ei ole käytettävissä (esimerkiksi Kem Onelle todellisuudessa myönnettyä pankkilainaa, jolla olisi samat ehdot kuin takaisin maksettavilla ennakoilla). Koska Kem One on vaikeuksissa oleva yritys, sille on annettava mainitussa tiedonannossa tarkoitettu CCC-luottoluokitus. Lisäksi ennakoille ei ole määrätty minkäänlaisia vakuuksia. Näin ollen markkinaehtoinen korkotaso viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon perusteella laskettuna on 10,53 prosenttia (Ranskan viitekorko 0,53 prosenttia lainan myöntämishetkellä + 1 000 peruspistettä).

                  (229)

                  Erän 1 osalta (65 miljoonaa euroa) tuen määrä vastaa näin ollen viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon mukaisesti lasketun korkotason (10,53 prosenttia) ja Ranskan käyttämän korkotason (3,5 prosenttia) erotusta, eli se on 21,77 miljoonaa euroa. Takaisin maksettavat ennakot rinnastetaan lainoihin nykyarvoon muutettavaa tuen määrää laskettaessa, joten laskentamenetelmä on samanlainen kuin FDES:n lainaan sovellettu. Jokaisesta maksusuorituksesta (kultakin vuodelta) lasketaan maksamatta olevasta pääomasta todellisen korkotason (3,5 prosenttia) mukaan saatavan tuoton ja komission hyväksymän korkotason (10,53 prosenttia) mukaan saatavan tuoton erotus. Saadut määrät (yhteensä seitsemän, ”lainan” seitsemältä takaisinmaksuvuodelta) muutetaan sen jälkeen nykyarvoon ja lasketaan yhteen, jolloin luvuksi saadaan 21,77 miljoonaa euroa. Myös erän 2 osalta (15 miljoonaa euroa) tuen määrä on viitekorkoja koskevan vuonna 2008 annetun tiedonannon mukaisesti lasketun korkotason (10,53 prosenttia) ja Ranskan käyttämän korkotason (10 prosenttia) erotus eli 1,64 miljoonaa euroa.

                  (230)

                  Näin ollen tämän toimenpiteen tuottaman taloudellisen edun kokonaismäärä on […] euroa.

            6.1.3.3   Mahdollinen luopuminen vero- ja sosiaalikulusaatavista

                  (231)

                  Ensinnäkin on huomattava, että menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Ranskan viranomaiset ovat selventäneet, että sosiaalikulu- ja verosaatavien määrä ei ollut 42 miljoonaa euroa, kuten ilmoituksessa oli mainittu, vaan […] euroa. Itse asiassa 42 miljoonan euron määrä oli erittäin yleisellä tasolla tehty vero- ja sosiaalihallinnon arvio, joka oli annettu alustavasti Lyonin kauppatuomioistuimessa vireille pantua velkasaneerausmenettelyä varten, ennen kuin saatavia oli yksityiskohtaisesti luetteloitu.

                  (232)

                  Yksityiset velkojat ovat luopuneet suurimmasta osasta saataviaan vähintään 70 prosentin osuudelta.

                  (233)

                  Tässä yhteydessä (yksityisen toimijan 3) ja (yksityisen toimijan 1) luopuminen saatavistaan on analysoitava erikseen. Nämä kaksi velkojaa ovat nimittäin kaupallisia yhteistyökumppaneita, jotka ovat erittäin tiukasti sidottuja Kem Oneen. […] ja tietty osa Lavéran tuotannosta (VCM, kloorin prosessijäte, kloroformi) ovat [yksityiselle toimijalle 1] olennaisen tärkeitä vertikaalisesti integroidun fluorikaasujen tuotantoketjun vuoksi. Siihen kuuluvat Lavéran, Saint-Aubainin ja Pierre-Béniten tuotantopaikat, jotka kaikki sijaitsevat Etelä-Ranskassa. Kyseistä tuotantoa on vaikea korvata kauempana sijaitsevien tuotantolähteiden tuotannolla. (Yksityisen toimijan 3) laitokset on yhdistetty Kem Onen laitoksiin putkilinjoilla. Lisäksi (yksityisen toimijan 3) höyrykrakkauslaitoksessa Lavérassa tuotetulle eteenille ei ole olemassa vaihtoehtoista myyntikanavaa, jolta voisi saada vastaavan hyödyn.

                  (234)

                  Sitä paitsi teolliset yhteistyökumppanit tuntevat asiakkaansa ja ovat välttämättömiä yrityksen toiminnan ja sen jatkuvuuden kannalta. Niiden edun mukaista on siten pysyä yhteydessä yritykseen ja suostua luopumaan saatavistaan, päinvastoin kuin täysin rahoitustoimintaan nojaavalla luotottajalla, jonka ainoa tavoite on periä saatavansa. Kun siis näiden kahden velkojan erityistilanne otetaan huomioon, keskimääräiseksi saatavista luopumisen tasoksi arvioitua […] prosenttia ei voida hyväksyä.

                  (235)

                  Kaikki muut velkojat ovat hyväksyneet saatavistaan luopumisen 70 prosentin tasolla (eli 368 velkojaa yhteensä 33,4 miljoonan euron määrältä). Kyseisillä velkojilla ei ole etuoikeuksia eikä vakuuksia eikä niiden tilannetta siten voida verrata vero- ja sosiaalikuluja velkovien asemaan. Luopuessaan […] prosentista anteeksiannettavia velkoja Ranskan viranomaiset ovat menneet pidemmälle kuin yksityiset velkojat.

                  (236)

                  Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin selittäneet, että luopumalla […] euron saatavista voidaan välttää mahdollinen […] euron tappio. […] euron erotus on silti vähäinen suhteessa peruuttamattomasti menetettyihin määriin ([…] euroa), erityisesti kun otetaan huomioon […] euron tappion epävarma luonne. Ratkaisu ei näin ollen vaikuta sellaiselta, johon markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja päätyisi.

                  (237)

                  Näiden seikkojen pohjalta tuen määrä on Ranskan viranomaisten mitätöimien saatavien ([…] prosenttia eli […] euroa) ja yksityisten sijoittajien mitätöimien saatavien (70 prosenttia eli […] euroa) erotus eli […] euroa.

            6.1.4   Vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

                  (238)

                  Julkisilla tukitoimenpiteillä suositaan Kem Onea antamalla sen käyttöön lisää rahavaroja, jotta se voi välttää toiminnan lopettamisen. Yritys pystyy tuen avulla säilyttämään vahvemman kilpailuaseman kuin sillä olisi ollut ilman tukea. Tukitoimenpiteet uhkaavat siten vääristää kilpailua PVC-alalla sekä kloorin ja soodan tuotannon markkinoilla läsnä olevien toimijoiden välillä.

                  (239)

                  Lisäksi näille aloille on ominaista merkittävä jäsenvaltioiden välinen kauppa EU:n alueella. PVC-markkinat ovat suhteellisen keskittyneet: viisi toimijaa, joista Kem One on yksi, edustaa 90:tä prosenttia markkinoista. Kem One on S-PVC-muovin tuottajista kolmannella sijalla. Komissio on jo aiemmin todennut, että markkinat kattavat maantieteellisesti ainakin Luoteis-Euroopan, mistä voidaan päätellä, että kilpailu on tällä alueella suhteellisen homogeenista (18). Näin ollen tutkittavien toimenpiteiden kautta kilpailulle avoimilla ja suhteellisen keskittyneillä markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetty etu on luonteeltaan sellainen, että se voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

            6.1.5   Päätelmä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolosta

                  (240)

                  Esitettyjen seikkojen pohjalta komissio päättelee, että tutkitut toimenpiteet kokonaisuutena ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka yhteismäärä on 49,27 miljoonaa euroa.

            6.2   ARVIOINTI TOIMENPITEIDEN YHDENMUKAISUUDESTA VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN KANSSA
      6.2.1   Sovellettava oikeusperusta

                  (241)

                  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettu valtiontukien kielto ei ole absoluuttinen eikä ehdoton. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohta muodostavat oikeusperustat, joiden nojalla tietyt tuet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi. Komissio katsoo tässä asiassa, että ilmoitettujen, yksinomaan Kem Onen eduksi suunniteltujen tukien tarkoituksena on palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

                  (242)

                  Vaikka uudet suuntaviivat tulivat voimaan 1 päivänä elokuuta 2014, nyt kyseessä olevat tuet analysoidaan vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella. Uusien suuntaviivojen 136 kohdassa määrätään, että komission ennen 1 päivää elokuuta 2014 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen kriteereiden mukaisesti. Nyt kyseessä olevista toimenpiteistä on ilmoitettu 30 päivänä heinäkuuta 2014 ja ilmoitus on kirjattu ennen 1 päivää elokuuta 2014, joten toimenpiteitä tarkastellaan vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti.

                  (243)

                  Tarkasteltavia toimenpiteitä on näin ollen analysoitava vuoden 2004 suuntaviivoissa esitettyjen kriteereiden mukaisesti, jotta voidaan ratkaista, soveltuvatko toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella sisämarkkinoille.

            6.2.2   Kem Onen kelpoisuus rakenneuudistustukeen

                  (244)

                  Kem Onen toiminnan jatkamista ja velkasaneerausta koskevan, Lyonin kauppatuomioistuimen vahvistaman suunnitelman mukaisesti on perustettu uusi yhtiö, K1, hankkimaan ja pitämään hallussaan Kem Onen osakekirjat. K1 huolehtii siis Kem Onen taloudellisesta jatkuvuudesta.

                  (245)

                  Ranskan viranomaisten mukaan Kem Oneen voitaisiin soveltaa vuoden 2004 suuntaviivoja. Komissio ei kiistä tätä. Kem One, joka on velkasaneerausmenettelyssä 27 päivästä maaliskuuta 2013 alkaen, täyttää vuoden 2004 suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan kriteerit.

            6.2.3   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

                  (246)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 17 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: toiminnan tehokas uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen nykyisen toiminnan rakenteellinen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yritystoiminnan rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomapanokset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaiset rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin.”

                  (247)

                  Lisäksi vuoden 2004 suuntaviivojen 34 kohdassa ja seuraavissa kohdissa täsmennetään, millainen rakenneuudistussuunnitelman on oltava, jotta varmistetaan, että myönnetty tuki on valtiontukisääntöjen mukaista.

            6.2.3.1   Rakenneuudistuksen kustannukset

                  (248)

                  Komissio on perinpohjaisen tutkimuksensa aikana voinut tarkastella väitteitä, joita Ranskan viranomaiset ovat esittäneet vastaukseksi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja erityisesti kysymystä henkilöstöä koskevan rakenneuudistuksen kustannusten puuttumisesta. Ranskan viranomaiset ovat selventäneet, että lakkautettavista [90–110] työpaikasta joutuu lähtemään vain [35–45] työntekijää. Arkema on vahvistanut ottavansa palvelukseen [25–35] työntekijää ilman vahingonkorvausta ja Kem Onen on täytynyt maksaa korvauksia ainoastaan [1–15] työntekijälle. Korvausten yhteismäärä on […] miljoonaa euroa. Muut lakkautetut työpaikat ovat paikkoja, jotka olivat olleet siihen saakka avoimina.

                  (249)

                  Lisäksi Ranskan viranomaiset ja Kem One ovat vahvistaneet, ettei rakenneuudistuksesta aiheudu mitään lisäkustannuksia.

            6.2.3.2   Rakenneuudistussuunnitelman kesto

                  (250)

                  Ranskan viranomaiset ovat vastanneet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin epäilyksiin selittämällä, että rakenneuudistusjakson alkamisajankohta on 5 päivänä helmikuuta 2014 eli päivänä, jona uusi omistaja otti haltuunsa Kem Onen toiminnan (Kem Onen edellisen emoyhtiön Kem One Holdingin osakkeiden siirto K1:lle, Kem Onen osakekirjojen holding-yhtiölle). Rakenneuudistusjakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016 eli päivänä, jona SAM-hanke saadaan päätökseen. Kyseisenä päivänä kaikki rakenneuudistussuunnitelman toimet on toteutettu.

                  (251)

                  Rakenneuudistussuunnitelman kesto on näin ollen alle kolme vuotta, mikä vastaa vuoden 2004 suuntaviivojen 35 kohdan vaatimusta, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman keston on oltava ”mahdollisimman lyhyt”. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelman on määrä palauttaa Kem Onen kannattavuus kohtuullisessa ajassa.

            6.2.3.3   Elinkelpoisuuden palauttamisskenaarioiden realistisuus

                  (252)

                  Komissio asetti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaiseksi Ranskan viranomaisten esittämien pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisskenaarioiden tietyt osatekijät. Komissio huomautti erityisesti, että perusskenaariossa kassatilanne oli vuoden 2020 tilikauden päättyessä vain vähän ylijäämäinen. Kassatilanteen tulos oli huomattavasti heikompi pessimistisessä skenaariossa, jossa kassatilanne oli vuonna 2020 miinuksella [100–150] miljoonaa euroa.

                  (253)

                  Kolmannet osapuolet ovat pääosin yhtyneet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin komission epäilyksiin.

                  (254)

                  Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ovat vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittäneet välttämättömiä täsmennyksiä ja ajantasaistuksia liiketoimintasuunnitelmassa alun perin esitettyihin oletuksiin.

                  (255)

                  Ranskan viranomaiset ovat ensinnäkin vahvistaneet, että [60–70] miljoonan euron pankkilainan tarve ja saaminen olivat oletuksia, eikä tällaista lainaa missään tapauksessa otettaisi ennen vuotta 2016. Kun otetaan huomioon epävarmuus, joka liittyy sekä lainan saamiseen, sen saamisajankohtaan että lainaehtoihin, komissio katsoo, että oletetun lainan tuomia [60–70] miljoonaa euroa ei ole asiaankuuluvaa ottaa huomioon elinkelpoisuuteen palauttamista koskevassa analyysissa. Näin ollen Ranskan viranomaiset ovat komission pyynnöstä toimittaneet kirjanpitoennusteet, jotka perustuvat pessimistisiin, keskimääräisiin ja optimistisiin oletuksiin ja joissa pankkilaina ei ole mukana.

                  (256)

                  Komissio toteaa, että rakenneuudistukseen liittyvä investointihanke etenee paremmin kuin alkuperäisissä ennusteissa on ajateltu. Alun perin suunniteltua [150–250] miljoonan euron investointia on tarkistettu [15–25] miljoonaa euroa alaspäin. Myös sen toteuttamista on varhaistettu ja sitä suunnitellaan vuoden 2016 viimeiselle vuosineljännekselle eli neljästä viiteen kuukautta suunniteltua aiemmin. Aikaistaminen mahdollistaa arviolta [10–20] miljoonan euron säästöt. Näin ollen keskimääräisessä skenaariossa kassatilanne paranee [30–40] miljoonalla eurolla. Pessimistisessä skenaariossa vaikutus kassatilanteeseen on samantasoinen, joten negatiiviseksi määräksi saadaan [70–80] miljoonaa euroa.

                  (257)

                  Lisäksi komissio toteaa, että Kem Onen kokonaistuotanto- ja -myyntimäärät ovat parantuneet vuonna 2014 […] prosenttia vuodesta 2013. Näin lähennytään vuosien 2007/2008 tuotantoa ja rakenneuudistussuunnitelmassa tilikausille 2017/2018 suunniteltua tavoitetasoa. PVC:n ja soodan tuotantomäärien kasvaminen johtuu rakenneuudistussuunnitelman vaiheittaisesta täytäntöönpanosta ja siitä, että tuotantopaikoilla ei ole ollut teknisiä häiriöitä.

                  (258)

                  Lisäksi öljybarrelin hinnan ja sitä kautta myös eteenin hinnan jatkuva lasku vuonna 2014 yhdistettynä soodan hinnan laskuun ovat aiheuttaneet sen, että Kem One on kirjannut ennakoitua suuremman liikevaihdon alenemisen. Komissio toteaa kuitenkin, ettei liikevaihdon lasku ole aiheuttanut yrityksen katteiden heikkenemistä, koska PVC:n tuotantoon tarvittavien raaka-aineiden hinta on laskenut samassa suhteessa tai enemmän.

                  (259)

                  Komissio päättelee näin ollen, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen seurauksena Ranskan viranomaiset ovat antaneet täsmennyksiä, joiden ansiosta voidaan vahvistaa, että Kem Onen palauttaminen elinkelpoiseksi pitkällä aikavälillä on uskottavaa. Suunnitelluilla rakenneuudistustoimilla pyritään vuoden 2004 suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti muuttamaan Kem One teolliselta rakenteeltaan vertikaalisesti integroituneemmaksi ja siten kannattavuuden kannalta tehokkaammaksi SAM-hankkeen ansiosta ja hallitsemalla raaka-aineiden hankintaan liittyviä tuotantokustannuksia.

            6.2.4   Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen

                  (260)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 38 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille.” Vuoden 2004 suuntaviivojen 39 kohdassa täsmennetään, että: ”[v]astasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen.”

                  (261)

                  Vastasuoritteiden tavoitteena on siis mahdollistaa tukitoimien vaikutusten rajoittaminen markkinoilla, joilla edunsaaja on läsnä, vaarantamatta kuitenkaan markkinoiden kilpailurakennetta tai edunsaajan elinkelpoisuutta.

            6.2.4.1   Omaisuuserien myynnin sopimattomuus vastasuoritteeksi kyseessä olevassa tapauksessa

                  (262)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteita ”olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema”. Kuten tämän päätöksen 2.1 jaksossa on selitetty, Kem One toimii ensisijaisesti PVC-markkinoilla, tarkemmin sanottuna S-PVC-valtamuovin ja E-PVC:n markkinoilla, ja sillä on suhteellisesti merkittävä asema Ranskassa ja Italiassa.

                  (263)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 39 kohdassa kuitenkin täsmennetään seuraavaa: ”Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet asianmukaisia, komissio ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta esimerkiksi vaikuttamalla välillisesti monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen. Jos jäsenvaltio pystyy osoittamaan, että tällainen tilanne muodostuisi, vastasuoritteet olisi järjestettävä niin, ettei tällaista tilannetta synny.”

                  (264)

                  PVC-markkinoiden rakenteelle yleisesti on luonteenomaista toimijoiden tarve integroitua vertikaalisesti, jotta ne voivat hallita koko arvoketjua ja olla kilpailukykyisiä. Näin ollen toimijan on tarpeen luoda itsenäinen ja integroitu tuotantorakenne, kuten komissio on todennut Ineos/Solvay/JV-päätöksessä.

                  (265)

                  Komissio arvioi Ineos/Solvay/JV-päätöksessä integrointiasteeltaan erilaisia PVC-alan yritysmalleja. Komissio totesi tässä yhteydessä, että mallit, joissa tuotantoketju PVC:stä klooriin ei ole vertikaalisesti integroitu, ovat Euroopassa poikkeuksia ja että ”the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry” (tämänhetkinen kilpailutilanne osoittaa täydellisen vertikaalisen integroitumisen olevan alalla yleinen suuntaus).

                  (266)

                  Rakenteista, joissa integraatiota voidaan jäljitellä sitomalla yhteen eri toimijoita etuoikeutettuun hankintaan perustuvilla sopimuksilla, on useita aiempia esimerkkejä, joissa Kem Onekin on ollut mukana. Ne osoittavat, että tällaiseen keskeisten raaka-aineiden ulkoiseen hankintaan liittyy riskejä.

                  (267)

                  PVC-markkinoilla aktiivisesti toimiville yrityksille vertikaalinen integroituminen on tärkeää, minkä vahvistavat asiassa Ineos/Solvay/JV ilmoituksen tehneiden osapuolten ehdottamat ja komission hyväksymät sitoumukset. Osapuolet sitoutuivat myymään vertikaalisesti integroidun omaisuuserän taatakseen sen elinkelpoisuuden markkinoilla ja ratkaistakseen komission toteamat, kilpailuun liittyvät ongelmat S-PVC-markkinoilla.

                  (268)

                  Lisäksi PVC-markkinoille on aiemmin pyrkinyt vertikaalisesti integroitumattomia riippumattomia PVC:n tuottajia, mutta ne eivät ole menestyneet.

                  (269)

                  Lopuksi todetaan, että jos vertikaaliseen tuotantoketjuun kuuluvat yksiköt sijaitsevat maantieteellisesti erillään, VCM:n kuljetuskustannukset ovat kuljetustavasta riippumatta (rautatie-, maantie- tai merikuljetus) erityisen kalliita tuotteen luonteen takia (äärimmäisen myrkyllinen nesteytetty kaasu). Korkeat kuljetuskustannukset (noin 10 prosenttia tuotteen arvosta) heikentävät tilannetta merkittävästi, jos kate on heikko, kuten komissio on todennut Ineos/Solvay/JV-päätöksen 1452 kohdassa: ”As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about ’prohibitive freight rates’. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties” (VCM:n kuljetuskustannukset lienevät merkittävä este aineen tuonnille muilta alueilta. Maailmanlaajuinen tietoyhtiö IHS, joka toimittaa muun muassa vinyylialaan liittyviä kuukausittaisia ja vuosittaisia indeksejä, raportteja ja uutisia, käyttää ilmaisua ”ehkäisevät kuljetuskustannukset”. Se ei ole yllättävää, sillä VCM on vaarallinen ja vaikeasti kuljetettava kemikaali, kuten ilmoituksen tehneet osapuolet ovat todenneet).

                  (270)

                  On myös kiinnostavaa huomata, että tärkein Ineosin ehdottama vastasuorite on Lavéran tuotantoketjun toiminnan lakkauttaminen kokonaisuudessaan, myös tuotantoketjun loppupään paikoilla. Tämä osoittaa, että kaikki markkinatoimijat, myös Kem Onen kilpailijat, tunnustavat, että elinkelpoisuus markkinoilla riippuu vertikaalisesta integraatiosta.

                  (271)

                  Näin ollen vastasuorite, joka käsittää Kem Onen yhden PVC:n tuotantopaikan myynnin (esim. Balanin tai Berren tuotantopaikan) ei vaikuta elinkelpoiselta ratkaisulta. Ilman tuotantoketjun alkupään panosten (kloori, eteeni) sisäistä hankintaa ostajan olisi pakko tehdä toimitussopimuksia Kem Onen kanssa, mikä saattaisi ostajan kestämättömään tilanteeseen sekä oman kaupallisen riippumattomuutensa että todellisen kilpailupaineen muodostamiskyvyn kannalta. Lisäksi yhden Kem Onen tuotantopaikan leikkaaminen tuotantoketjun loppupäästä häiritsisi yrityksen koko tuotantoketjun tasapainoa riistämällä tuotantoketjun alkupään kloorin ja eteenin tuotantolaitoksilta sisäiset myyntikanavat.

                  (272)

                  Komissio on asiassa Ineos/Solvay/JV korostanut olevan epävarmaa, pystyykö Kem One kilpailemaan aggressiivisesti Ineosin ja Solvayn yhteisyritystä vastaan, kun otetaan huomioon Kem Onen vaikeudet ja tarkasteltavan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon onnistumisen epävarmuus. Komissio totesi kuitenkin, että Kem Onen tuotantokapasiteetin pienentäminen johtaisi Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen markkinaosuuden kasvamiseen, kun taas rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano saattaa lisäksi vaikuttaa siten, että se vähentää Kem Onen kannustimia lisätä tuotantoaan merkittävällä tavalla reaktiona yhteisyrityksen hinnannousuun. Komissio noudatti lisäksi varovaista lähestymistapaa arvioidessaan markkinoiden kilpailutilannetta keskittymisen jälkeen ja katsoi, että Kem One säilyttäisi kilpailuvoimansa kokonaan (19).

                  (273)

                  Näissä olosuhteissa Kem Onen rakenteen muuttaminen vähentämällä sen myyntiä PVC-markkinoilla tai muuttamalla olennaisesti sen toiminta-alaa vaarantaisi tasapainon, joka PVC-markkinoilla vallitsi sen jälkeen, kun Ineosin ja Solvayn yhteisyritys oli muodostettu ja sitoumukset, joita osapuolet antoivat liiketoimea koskevan ilmoituksenteon yhteydessä, oli pantu täytäntöön (20).

                  (274)

                  Ineosin ja Solvayn yhteisyritys on selvästi markkinoiden tärkein toimija, jonka markkinaosuus oli [30–40] prosenttia vuonna 2012 huolimatta siitä, että Ineos/Solvay/JV-päätöksen mukaiset sitoumukset, joiden vaikutuksena Ineosin ja Solvayn väliset horisontaaliset päällekkäisyydet Luoteis-Euroopan S-PVC-markkinoilla poistuivat, oli pantu täytäntöön. Näin ollen Kem Onen määrääminen myymään omaisuuseriä heikentäisi sitä merkittävästi ja vähentäisi kilpailupainetta, jota yritys voi kohdistaa Ineosin ja Solvayn yhteisyritykseen.

                  (275)

                  Vastasuoritteessa, joka käsittäisi Kem Onen S-PVC-toiminnan leikkaamisen kahteen vertikaalisesti integroituun yksikköön, kun S-PVC:n tuotantopaikka (Balan tai Berre) myytäisiin yhdessä panosten tuotantopaikan (Fos-sur-Mer) kanssa, olisi se hyvä puoli, että sen avulla voitaisiin säilyttää S-PVC:n tuotannon vertikaalisesti integroitu luonne. Tällainen ratkaisu leikkaisi kuitenkin Kem Onen toimintaa noin […] prosentilla S-PVC:n alalla ja heikentäisi sen kykyä kilpailla Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen kanssa. Tällaisella laajalla ratkaisulla olisi seurauksena Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen perustamisen tuloksena syntyneen S-PVC-markkinoiden rakenteen horjuttaminen. Keskittymän aiheuttamien kilpailuongelmien korjaamiseksi toteutetut sitoumukset olisivat tällöin riittämättömiä, eikä niiden avulla voitaisi taata tehokasta kilpailua S-PVC-markkinoilla.

                  (276)

                  Tämäntyyppinen vastasuorite vaarantaisi tilapäisesti Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamisen. Tällainen toimenpide saattaisi kaiken kaikkiaan vaikuttaa suhteettomalta yrityksen saamien tukien määrään nähden (noin kymmenen kertaa merkittävämpi), samoin kuin rakenneuudistuskustannuksiin nähden (noin 100 miljoonaa euroa vähemmän).

            6.2.4.2   Markkinoilla ei pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia

                  (277)

                  Asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että PVC:n eurooppalaisilla markkinoilla vallitsee ylikapasiteetti. Näin ollen ne ovat vedonneet vuoden 2004 suuntaviivojen 42 kohtaan, jossa todetaan seuraavaa: ”Jos tuensaaja toimii pitkään rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsineillä markkinoilla, sellaisina kuin ne määritellään monialaisissa puitteissa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille, yrityksen kapasiteettia tai markkinaläsnäoloa saatetaan joutua supistamaan jopa 100 prosenttia.”

                  (278)

                  Ineos/Solvay/JV-päätöksessä komissio todellakin totesi, että EU:n PVC-markkinoilla vallitsee ylikapasiteetti. Komissio korostaa kuitenkin kahta seikkaa:

                              —

                              Komissio ei hyväksy Ineosin ja nimettömän yrityksen 1 menetelmää ylikapasiteetin laskemiseksi. Ylikapasiteetin määritelmässä oletetaan, että teolliset laitokset toimivat jatkuvasti 100 prosentin teknisellä teholla.

                              —

                              Ineos/Solvay/JV-päätöksessä nojaudutaan vuoden 2012 tietoihin.

                  (279)

                  Komissio toteaa kuitenkin usean tekijän osoittavan selkeästi, että ylikapasiteettitilanne EU:n PVC-markkinoilla on kehittynyt vuoden 2012 jälkeen.

                  (280)

                  Ylikapasiteetin laskeminen. Komissio korostaa ensinnäkin, että vaikka ylikapasiteettia on todellisuudessa aiemmin esiintynyt, asianomaiset osapuolet tuntuvat yliarvioineen sen laajuuden. Markkinatoimijan tosiasiallinen tuotantokapasiteetti vaihtelee viime kädessä kysynnän kausiluontoisuuden mukaan (S-PVC:n myynti laskee Euroopassa elo- ja joulukuussa). Lisäksi suunnitellut huoltoseisokit, kloorin tuotannon hidastuminen talvikausina ja sähkön korkea hinta saavat aikaan sen, että tuotantokapasiteettia käytetään erittäin harvoin sataprosenttisesti. Lisäksi PVC:n teolliselle tuotannolle ovat ominaisia ajoittain ilmenevät tuotantohäiriöt ja puutteet raaka-ainehankinnassa. Vapaata kapasiteettia ei myöskään voida laskea yhteen, kun otetaan huomioon maantieteellinen etäisyys ja jopa Euroopan sisällä erittäin korkeat kuljetuskustannukset.

                  (281)

                  PVC:n tosiasiallinen tuotanto ylittää vain harvoin vuositasolla 90 prosenttia kaikkien tuottajien ilmoittamasta yhteiskapasiteetista.

                  (282)

                  FIDES-tietojen (toimialan sisäisten tilastojen) mukaan vuonna 2014 PVC:n nimellinen tuotantokapasiteetti Länsi- ja Keski-Euroopassa oli [6 000–7 000] kt ja todellinen tuotanto [5 000–6 000] kt, jolloin nimelliskapasiteetin käyttöasteeksi saadaan [80–90] prosenttia. Todellinen ylikapasiteetti oli näillä markkinoilla vuonna 2014 siten vähäistä. Komissio toteaa lisäksi, että S-PVC:n tuotantokapasiteetin käyttöaste on Yhdysvalloissakin suunnilleen 84,3 prosenttia. Tiedot ovat peräisin IHS:ltä, joka on tärkeimpiä markkinoihin erikoistuneita analysoijia yhdessä ICIS:n kanssa (Independent Chemical Information Services).

                  (283)

                  Ylikapasiteetti S-PVC-markkinoilla. Useat tekijät ovat vaikuttaneet tarjontaan Euroopan markkinoilla kesän 2014 jälkeen. Ensinnäkin euron arvon aleneminen, johon on liittynyt voimakas öljyn hinnan aleneminen, on merkittävästi kasvattanut vientiä (Turkkiin, Intiaan, Pohjois-Afrikkaan). Näille vientimarkkinoille eurooppalaisten tuottajien onkin helppo päästä: esimerkiksi S-PVC:n kuljetuskustannukset Kem Onen Berren tehtaalta Turkkiin ovat suunnilleen […] euroa/t, kun taas Saksaan ja Pohjois-Eurooppaan ne ovat […] euroa/t. Sen seurauksena Kem Onen kokonaisvienti oli vuoden 2015 ensimmäisellä vuosineljänneksellä […] kt, missä on lisäystä verrattuna samaan ajanjaksoon vuotta aiemmin ([…] kt). IHS:n raportissa maaliskuulta 2015 korostetaan tätä kehitystä PVC:n eurooppalaisten tuottajien tilanteessa. Raportin mukaan Länsi-Eurooppaan sijoittuneet S-PVC:n tuottajat veivät vuonna 2009 tuotannostaan 19 prosenttia, kun taas vuonna 2014 viennin osuus tuotannosta oli 30 prosenttia. Tämän kehityksen takia saatavuus on yhä suurempi kysymys – eli tilanne on periaatteessa päinvastainen kuin markkinoiden ylikapasiteetissa – eikä Ineosin ja Solvayn yhteisyritykseen kuitenkaan kohdistu kilpailupainetta. Tämän takia myyntihinnat nousivat vuoden 2015 alussa. Lisäksi tarjonnan pieneneminen Euroopan markkinoilla parantaa PVC:n tuottajien neuvotteluvoimaa. ICIS:n artikkelissa 10 päivänä huhtikuuta 2015 esitetään markkinoilla toimivien asiakkaiden välittämien tietojen analyysin perusteella seuraava toteamus: ”One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements” (Eräs ostaja totesi, että Euroopan markkinoilla on tuontia vain vähän, mutta siellä esiintyy tuotantovaikeuksia ja kysyntä on kasvanut, joten tuottajat voivat huhtikuussa lyödä pitkän aikavälin ennätyksiä katteen parantamisessa.). Tilanne on johtanut siihen, että tuottajat ovat asettaneet tukkuasiakkailleen kiintiöitä ja nostaneet hintoja. Näissä olosuhteissa Kem Onen pilkkominen ja/tai sen myynnin pysyvä vähentäminen vain vahvistaisivat Ineosin ja Solvayn yhteisyrityksen kilpailuasemaa ja haittaisivat kilpailua Euroopan ulkopuolisilla markkinoilla.

                  (284)

                  Komissio päättelee, että asianomaiset osapuolet eivät ole markkinoiden ylikapasiteettia analysoidessaan ottaneet riittävästi huomioon PVC-markkinoiden kehitystä Ineos/Solvay/JV-päätöksen antamisen jälkeen, vaikka kehitys saattaa johtaa tilanteeseen, jossa strategisesti kolmansiin maihin suunnattu vienti ja tuotannon uudelleen suuntaaminen saattaisivat kilpailun heikentyessä johtaa Länsi-Euroopassa sijaitsevien asiakkaiden kannalta vahingolliseen hintojen nousuun.

            6.2.4.3   Komission asianmukaisiksi arvioimat vastasuoritteet

                  (285)

                  Alustavasti on todettava, että vuoden 2004 suuntaviivojen 39 kohdassa ei esitetä tyhjentävää luetteloa mahdollisista vastasuoritteista, vaan siinä rajoitutaan luettelemaan joitakin periaatteessa hyväksyttäviä ratkaisuja rajoittamatta kuitenkaan komission harkintavaltaa hyväksyä vastasuoritteita, joita ei mainita kyseisessä luettelossa.

                  (286)

                  Komissio on tutkimuksensa perusteella päätynyt siihen, että seuraavat ovat asianmukaisia vastasuoritteita:

                              —

                              nimellisen tuotantokapasiteetin rajoittaminen kloorin osalta ([600–700] kt/v) ja soodan osalta ([600–700] kt/v oman kulutuksen lisäksi) Fos-sur-Merin ja Lavéran tuotantopaikoilla […] ajaksi tämän päätöksen antamispäivästä lähtien;

                              —

                              Kem Onen markkinaosuuden rajoittaminen määrällisesti [10–20] prosenttiin Luoteis-Euroopan alueen S-PVC-markkinoilla (Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä) (21) […] ajaksi tämän päätöksen antamispäivästä lähtien;

                              —

                              kielto hankkia osuuksia tai osakkeita niillä ETA:n hyödykemarkkinoilla toimivista yrityksistä, joilla Kem One on läsnä, […] aikana tämän päätöksen antamispäivästä lähtien. Kielto koskee Kem Onea ja jokaista luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on tällä hetkellä tai tulevaisuudessa […] ajalla määräysvalta Kem Onessa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (22) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

                  (287)

                  Nämä kolme vastasuoritetta riittävät tasapainottamaan tukitoimenpiteiden haitalliset vaikutukset kaupankäynnin edellytyksiin, sillä ne estävät Kem Onea käyttämästä saatuja tukia läsnäolon lisäämiseen PVC- tai muilla markkinoilla, joilla se toimii.

                  (288)

                  Nimellisen tuotantokapasiteetin rajoittaminen kloorin osalta ([600–700] kt/v) ja soodan osalta ([600–700] kt/v oman kulutuksen lisäksi) Fos-sur-Merin ja Lavéran tuotantopaikoilla […] ajaksi tämän päätöksen antamispäivästä lähtien. Tällä toimenpiteellä vähennetään jo kloorin tosiasiallista tuotantoa […] kt:lla verrattuna Kem Onen ennakoituun tosiasialliseen tuotantokapasiteettiin SAM-hankkeen toteuttamisen jälkeen. Kloorin ja soodan tuotantokapasiteetin nykyinen käyttöaste on [80–90] prosenttia (tavanomainen käyttöaste (käytännössä [85–95] prosenttia) leikattuna noin [5–15] prosentilla Fos-sur-Merin tuotantopaikalla heinäkuussa 2014 sattuneen poikkeuksellisen häiriötilanteen takia). Tuotantokapasiteetin [90–100] prosentin käyttöaste vuosina 2015 ja 2016 vastaa […] kt/v. Käyttöasteen pitäisi nousta [85–95] prosenttiin sen jälkeen, kun Lavérassa on toteutettu kloorin/soodan elektrolyysilaitosten muutos, koska luotettavuus kasvaa olennaisesti ja saavutetaan liiketoimintasuunnitelman mukainen kloorin tosiasiallinen tuotanto eli […] kt/v. On kuitenkin huomattava, että uudessa membraanielektrolyysilaitoksessa pystytään tuottamaan [5–15] prosenttia nimellistä […] kt:n vuosituotantoa enemmän, kun sähkövirran voimakkuutta lisätään […]:sta […] kA:iin/m2. Kem One on valinnut tämän teknisen vaihtoehdon, ja materiaalihankinnoista on neuvoteltu toimittajan kanssa, jotta tuotantotasoa olisi helpompi tulevaisuudessa nostaa vastaamaan kloorimarkkinoiden odotettua kasvua vuodesta 2017 eteenpäin.

                  (289)

                  Jos Kem Onen kloorin myyntikanavia tarkastellaan kokonaisuutena tuotantoketjun loppupään tuotannon kannalta (S-PVC, PVC-plastisoli, kloorattu PVC ja metyylikloridi), Kem Onella on riittävästi kapasiteettia kloorin […] kt:n vuosituotannon käyttämiseen. Lisäksi Kem One ennakoi kloorin kysynnän kasvavan Länsi-Euroopassa noin […] prosenttia vuodessa ja soodan kysynnän noin […] prosenttia vuodessa (23). Tuotantokapasiteetin rajoittaminen estää siten Kem Onea kehittämästä todellista kloorituotantoa [600–700] kt:iin vuodessa, jolloin se olisi voinut lähes tyydyttää kaikki mahdolliset myyntikanavansa eli maksimoida tuotantoketjun loppupään kloorin tuotantolaitosten käyttöasteen. Kloorin nimelliskapasiteetin rajoittaminen [600–700] kt:iin vuodessa, jolloin todellisen tuotannon odotetaan olevan […] kt klooria vuodessa, poistaa Kem Onelta mahdollisuuden osallistua soodamarkkinoiden kasvuun. Se merkitsee noin […] prosentin menetettyjä mahdollisuuksia myynnin kasvusta […]. Kem Onen [5–15] prosentiksi arvioitu markkinaosuus Länsi-Euroopan soodamarkkinoista pienenisi [5–15] prosenttiin.

                  (290)

                  Lisäksi Kem Onen olisi toimenpiteen vuoksi mahdotonta kasvattaa omia myyntikanaviaan ja markkinaosuuksiaan Euroopassa ja/tai kloorin johdannaisten eli S-PVC:n, E-PVC:n (PVC-plastisolin), PVC-C:n (klooratun PVC:n), metyylikloridin ja vähemmässä määrin nestemäisen kloorin vientiä. Menetetyt mahdollisuudet ovat noin […] kt klooria […] kohti. Havainnollistamme asiaa toteamalla, että […] kt klooria mahdollistaa esimerkiksi, että S-PVC:tä tuotetaan […] kt, minkä ansiosta Kem Onen markkinaosuus voisi kasvaa [10–20] prosentista [10–20] prosenttiin, jos viitearvoina käytetään Kem Onen PVC:n myyntiä ([…] kt/v) ja eurooppalaisten tuottajien ulottuvilla olevien S-PVC-markkinoiden kokoa ([…] Mt).

                  (291)

                  Kem Onen ja sen nykyisten tai tulevien tytäryritysten markkinaosuuden rajoittaminen määrällisesti [10–20] prosenttiin Luoteis-Euroopan alueen S-PVC-markkinoilla (Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä) […] ajaksi tämän päätöksen antamispäivästä lähtien (24). Kem Onen nimellinen S-PVC:n tuotantokapasiteetti on […] kt/v, mikä edustaa lähes […]:ta prosenttia Länsi-Euroopan yhteen lasketusta tuotantokapasiteetista ([…] Mt/v) (mukaan luettuna M-PVC eli Saint-Fonsin PVC-massa, joka markkinoilla rinnastetaan S-PVC:hen).

                  (292)

                  […]

                  (293)

                  Teollisten ja kaupallisten toimien yhdistelmän ansiosta tällä maantieteellisellä alueella markkinoille saatettujen määrien pitäisi kasvaa merkittävästi (noin […] kt), jolloin yrityksen S-PVC-markkinaosuuden pitäisi tällä alueella nousta [10–20] prosenttiin.

                  (294)

                  Näin ollen komissio katsoo, että rajoittamalla Kem Onen markkinaosuus Luoteis-Euroopan alueen S-PVC-markkinoilla määrällisesti [10–20] prosenttiin […] ajaksi tämän päätöksen antamispäivästä voidaan taata, että Kem One ei hyödynnä tukitoimenpiteitä tällä alueella harjoittamassaan kaupallisessa toiminnassa. Markkinaosuuden rajoittaminen mahdollistaa myös tuen vaikutusten lievittämisen ja estää kilpailun liiallisen rajoittamisen riskin. Lisäksi Ranskan sisällyttäminen tähän maantieteelliseen alueeseen täyttää vastasuoritteita koskevat oikeuskäytännön vaatimukset (25), sillä Kem Onen tärkeimmät teolliset ja kaupalliset intressit S-PVC:n alalla sijoittuvat Ranskaan. Ratkaisulla on myös se etu, että Ineosin ja Solvayn yhteisyritykseen (joka on tärkein toimija S-PVC:n Luoteis-Euroopan markkinoilla) kohdistuva kilpailupaine säilyy (26), eikä kilpailutilannetta samalla jäädytetä kohtuuttoman pitkäksi ajaksi.

                  (295)

                  Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että tällaisilla väliaikaisilla enimmäisosuuksilla voidaan paremmin kuin omaisuuseristä luopumalla estää kilpailun liiallinen vääristyminen kyseisten tukien vuoksi. Samalla kilpailupaine Luoteis-Euroopan S-PVC-markkinoilla säilyy.

                  (296)

                  Yritysostokielto. Kielto ei koske yksinomaan Kem Onea, vaan myös jokaista luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on tällä hetkellä tai tulevaisuudessa määräysvalta Kem Onessa EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen mukaan ”[m]ääräysvalta perustuu oikeuksiin, sopimuksiin ja muihin keinoihin, jotka joko erikseen tai yhdessä ja ottaen huomioon asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset olosuhteet antavat mahdollisuuden käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yrityksessä, ja erityisesti: a) omistusoikeuteen yrityksen kaikkiin tai joihinkin varoihin taikka niiden käyttöoikeuteen; b) oikeuksiin tai sopimuksiin, joiden perusteella saadaan ratkaiseva vaikutusvalta yrityksen toimielinten kokoonpanossa, äänestyksissä tai päätöksissä”. Kem One ja sitä määräävät yksiköt eivät näin ollen pysty käyttämään Ranskan myöntämiä tukia lisätäkseen markkinavoimaansa niiden toimijoiden haitaksi, jotka eivät ole saaneet julkisia tukia.

                  (297)

                  Kielto ei koske yritysostoja, jotka i) ovat välttämättömiä Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamiseksi ja ii) eivät kierrä velvoitetta rajoittaa tuen vaikutus ehdottomasti välttämättömään Kem Onen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Yritysosto voi toteutua vasta, kun komissio on todennut, että edellä i ja ii alakohdassa mainitut ehdot täyttyvät. Aikomus toteuttaa yritysosto ja tiedot, joiden perusteella komissio voi ratkaista, täyttyvätkö ehdot, on ilmoitettava komissiolle kohtuullisen hyvissä ajoin.

            6.2.4.4   Valvonta ja puolivuotisraportit

                  (298)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 49 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Komission on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä jäsenvaltion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla.”

                  (299)

                  Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuen määrä, tarvittavat vastasuoritteet, joilla varmistetaan että tuki on valtiontukisääntöjen mukaista, tavoite varmistaa Kem Onen elinkelpoisuuden palauttaminen ja markkinatilanne kyseisillä markkinoilla, komissio katsoo olevan tarpeen, että Ranskan viranomaiset toimittavat komissiolle puolivuosittain raportin, jossa käsitellään seuraavia seikkoja:

                              —

                              rakenneuudistussuunnitelman moitteeton täytäntöönpano ja arvio Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamistavoitteen saavuttamisesta;

                              —

                              Fos-sur-Merin ja Lavéran kloorin ja soodan tuotannon nimelliskapasiteetin tosiasiallinen rajoittaminen;

                              —

                              Kem Onen markkinaosuuden tosiasiallinen rajoittaminen [10–20] prosenttiin Luoteis-Euroopan alueen S-PVC-markkinoilla (Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä);

                              —

                              niillä ETA:n hyödykemarkkinoilla toimivien yritysten osuuksien tai osakkeiden hankintakiellon noudattaminen, joilla Kem One on läsnä;

                              —

                              kilpailutilannetta ETA:n PVC-markkinoilla tuotantoketjun alku- ja loppupäässä koskeva tilannekatsaus, johon on sisällytettävä muun muassa tiedot toimijoiden kapasiteetista ja markkinaosuuksista, muutoksista markkinoiden rakenteessa sekä hintakehityksestä, samoin kuin kaikki muut tiedot, jotka ovat hyödyksi, jotta komissio saa tilanteesta kattavan kuvan.

                  (300)

                  Raportteja on toimitettava […] ajan tämän päätöksen antamispäivästä. Ensimmäinen raportti on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen antamispäivästä.

                  (301)

                  Lopuksi todetaan tukitoimenpiteiden aiheuttamasta kilpailun liiallisesta vääristymisestä seuraavaa: Ineos/Solvayn yhteisyrityksellä on huomattavasti vahvempi asema S-PVC-markkinoilla, joten mittavammat vastasuoritteet, kuten vuoden 2004 suuntaviivojen 39 kohdassa mainittu omaisuuserien myynti, uhkaisivat vaarantaa Kem Onen elinkelpoisuuden ja heikentäisivät sen kilpailuvoimaa, mikä haittaisi markkinoiden rakennetta ja kilpailua. Toisaalta tämän päätöksen 6.2.4 jaksossa tarkastelluilla vastasuoritteilla voidaan tähän tapaukseen liittyvissä olosuhteissa riittävällä tavalla lieventää tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen vaikutuksia ja korjata tilanne. Kun vastasuoritteita vielä lisäksi arvioidaan yhdessä markkinoiden kilpailutilanteen kanssa säännöllisissä raporteissa, komissio katsoo, että mainitut vastasuoritteet ovat asianmukaisia.

            6.2.5   Tuen rajaaminen välttämättömään: todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea

                  (302)

                  Vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 43 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat.” Vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 44 kohdassa täsmennetään näin: ”Yleensä komissio pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia sopivina: […] suuret yritykset vähintään 50 prosenttia.”

                  (303)

                  On ensinnäkin todettava, että menettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan ei ole perusteltua sisällyttää [60–70] miljoonan euron lainaa Kem Onen omaan rahoitusosuuteen. Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että laina on luonteeltaan epävarma eikä sitä missään tapauksessa otettaisi ennen vuotta 2016. Laina ei siten täytä vuoden 2004 suuntaviivoissa edellytettyä todellisen oman rahoitusosuuden ehtoa. Näin ollen komissio katsoo, ettei sitä ole perusteltua ottaa laskelmassa huomioon.

                  (304)

                  Komission tutkimuksessa on käynyt ilmi, että Kem Onen rakenneuudistuskustannusten oman rahoitusosuuden laskemisessa huomioon otettavat varat ovat seuraavat:

                     Taulukko 4

                     Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt yksityiset rahoituslähteet komission mukaan

                              Rahoituslähde

                              Määrä (miljoonaa euroa)

                              Kem Onen oma rahoitus

                              [10–20]

                              Rahoitus (yksityinen toimija 1)

                              [35–45]

                              Rahoitus (yksityinen toimija 2)

                              [55–65]

                              Uusien omistajien suorittama pääoman lisäys

                              10

                              Saatavien mitätöinti (yksityinen toimija 6)

                              [0–10]

                                 Yhteensä

                                 133,4

                                 Lähde: Komissio.

                  (305)

                  Tutkimuksen aikana tuli esiin useita uusia seikkoja. Ensinnäkin Kem Onen oma rahoitusosuus nykyaikaistamishankkeeseen on tähän päivään mennessä ollut vain 18 miljoonaa euroa. Loppuosan suorittaminen on niin epävarmaa, ettei määriä voida pitää omarahoitusosuutena. Toisaalta (yksityisen toimijan 2) factoring-rahoitus nousee Kem Onen ja (yksityisen toimijan 2) neuvottelujen seurauksena [55–65] miljoonaan euroon (alun perin suunnitellun [40–50] miljoonan euron sijasta).

                  (306)

                  Rakenneuudistuskustannukset on arvioitu 222 miljoonaksi euroksi. Kem Onen oma rahoitusosuus rakenneuudistukseen on siten 60 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista.

                  (307)

                  Näin ollen voidaan todeta, että tuki on rajoitettu mahdollisimman pieneksi, eikä yksityisten velkojien saatavistaan luopumiseen ole tarpeen ottaa kantaa.

            6.2.6   Tuen ainutkertaisuuden periaate

                  (308)

                  Vuoden 2004 suuntaviivojen 72 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaisesti rakenneuudistustukea saa myöntää yritykselle vain kerran kymmenen vuoden ajanjaksolla.

                  (309)

                  Ranskan viranomaiset ovat ilmoituksessaan maininneet, ettei Kem One eikä konserni, johon se kuuluu, ole aiemmin saanut pelastus- tai rakenneuudistustukea.

                  (310)

                  Näin ollen ainutkertaisuuden periaatetta noudatetaan.

            7.   PÄÄTELMÄ

                  (311)

                  Komissio katsoo, että tarkasteltavat tukitoimenpiteet voidaan julistaa soveltuviksi sisämarkkinoille SEU-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti edellyttäen, että tämän päätöksen 6.2.4.3 jaksossa lueteltuja vastasuoritteita noudatetaan ja että tämän päätöksen 6.2.4.4 jaksossa tarkoitetut raportit esitetään komissiolle annetuissa määräajoissa,

            ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Tuet, jotka Ranskan valtio aikoo toteuttaa Kem One SAS:n (jäljempänä ’Kem One’) eduksi i) Fonds de Développement Economique et Social -rahaston myöntäminä lainoina, ii) avustuksena ja takaisin maksettavina ennakoina ja iii) mahdollisena luopumisena vero- ja sosiaalikulusaatavista, soveltuvat sisämarkkinoille 2 artiklassa säädetyin edellytyksin.
      2 artikla
      1.   Ranskan on huolehdittava siitä, että kloorin ([600–700] kt/v) ja soodan ([600–700] kt/v oman kulutuksen lisäksi) nimellinen tuotantokapasiteetti Kem Onen Fos-sur-Merin ja Lavéran tuotantopaikoilla pysyy ennallaan […] ajan tämän päätöksen antamispäivästä lähtien.
      2.   Ranskan on huolehdittava siitä, että Kem Onen markkinaosuus ei ylitä [10–20]:tä prosenttia Luoteis-Euroopan alueen S-PVC-markkinoista (Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä) […] aikana tämän päätöksen antamispäivästä lähtien.
      3.   Ranskan on huolehdittava siitä, että Kem One tai mikään luonnollinen tai oikeushenkilö, jolla on nyt tai tulevaisuudessa määräysvalta Kem Onessa […] aikana tämän päätöksen antamispäivästä lähtien, ei hanki osuuksia tai osakkeita yrityksistä niillä Euroopan talousalueen (ETA) hyödykemarkkinoilla, joilla Kem One on läsnä, […] aikana tämän päätöksen antamispäivästä lähtien.
      Tässä kohdassa säädetty kielto ei koske yritysostoja, jotka

                  a)

                  ovat välttämättömiä Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamiseksi; ja

                  b)

                  eivät kierrä velvoitetta rajoittaa tuen vaikutus ehdottomasti välttämättömään Kem Onen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi.

            Aikomus toteuttaa tässä kohdassa tarkoitettu yritysosto ja tiedot, joiden perusteella komissio voi ratkaista, täyttyvätkö a ja b alakohdassa säädetyt ehdot, on ilmoitettava komissiolle kohtuullisen hyvissä ajoin. Yritysosto voi toteutua vasta, kun komissio on todennut, että mainitut ehdot täyttyvät.
      3 artikla
      Ranskan on toimitettava komissiolle puolivuosittain raportti, jossa käsitellään seuraavia seikkoja:

                  a)

                  rakenneuudistussuunnitelman moitteeton täytäntöönpano ja arvio edistymisestä Kem Onen elinkelpoisuuden palauttamistavoitteen saavuttamisessa;

                  b)

                  kaikki hyödylliset 2 artiklan mukaisten ehtojen noudattamista koskevat tiedot ja erityisesti tiedot Kem Onen markkinaosuuden kehittymisestä mainitun artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla markkinoilla;

                  c)

                  kilpailutilannetta ETA:n PVC-markkinoilla tuotantoketjun alku- ja loppupäässä koskeva tilannekatsaus, johon on sisällytettävä muun muassa tiedot toimijoiden kapasiteetista ja markkinaosuuksista, muutoksista markkinoiden rakenteessa sekä hintakehityksestä, samoin kuin kaikki muut tiedot, jotka ovat hyödyksi, jotta komissio saa tilanteesta kattavan kuvan.

            Raportteja on toimitettava […] ajan tämän päätöksen antamispäivästä. Ensimmäinen raportti on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen antamispäivästä.
      4 artikla
      Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
      5 artikla
      Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

         Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2015.

               Komission puolesta

            Margrethe VESTAGER

               Komission jäsen

         (1)  EUVL C 460, 19.12.2014, s. 40.

         (2)  Ks. alaviite 1.

         (*)  Luottamuksellisia tietoja.

         (3)  Ks. muun muassa komission päätös, annettu 8 päivänä toukokuuta 2014, asiassa M.6905 – Ineos/Solvay/JV, jäljempänä ’asiaa Ineos/Solvay/JV koskeva päätös’.

         (4)  Klooria käytetään valmistettaessa vinyylikloridimonomeeria (VCM), jota puolestaan käytetään PVC:n valmistuksessa.

         (5)  […].

         (6)  Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 279, 1.12.2004, s. 20468.

         (7)  Kansallisen tilasto- ja taloustutkimuslaitoksen käyttämän määritelmän mukaan keskisuuri yritys on yritys, joka työllistää 250–4 999 työntekijää ja jonka liikevaihto on enintään 1,5 miljardia euroa tai jonka kokonaistase on enintään 2 miljardia euroa. Yritys, jossa on alle 250 työntekijää mutta jonka liikevaihto on yli 50 miljoonaa euroa ja kokonaistase yli 43 miljoonaa euroa, katsotaan myös keskisuureksi yritykseksi.

         (8)  Kyseisen pykälän mukaan suunnitelman tavoitteiden tai keinojen olennaisesta muutoksesta voi päättää vain tuomioistuin velallisen pyynnöstä ja konkurssipesän pesänhoitajan raportin perusteella. Jos velallisen tilanne sallii suunnitelman olennaisen muuttamisen velkojien hyväksi, konkurssipesänhoitaja voi panna asian vireille tuomioistuimessa.

         (9)  Päätös tämän lainan ottamisesta riippuu Kem Onen vuosina 2014 ja 2015 tuottamasta kassavirrasta.

         (10)  Kyseisessä pykälässä todetaan, että kun lupahakemus koskee uudelle alueelle sijoitettavaa luokiteltua laitosta, joka saattaa räjähdysvaaran tai haitallisten aineiden vuotamisvaaran vuoksi olla merkittävä riski lähialueiden väestön terveydelle ja turvallisuudelle sekä ympäristölle, maankäyttöä ja rakennuslupaa edellyttävien töiden suorittamista varten voidaan asettaa yleishyödyllisiä velvoitteita.

         (11)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 2.

         (12)  Tasoltaan tavanomaisiin vakuuksiin sovelletaan 650 peruspisteen korotusta ja tasoltaan heikkoihin vakuuksiin 1 000 peruspisteen korotusta.

         (13)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

         (14)  […] euroa työnantajamaksuja, […] euroa veroja ja […] euroa pakollisen vakuutusjärjestelmän maksuja Malakoff Médéric -yhtymälle.

         (15)  […] prosenttia eli […] euroa maksettavaksi jääneitä velkoja ja velat, joita ei voida mitätöidä, sekä velkasaneerausmenettelyn jälkeen syntyneet sosiaalikuluvelat, joita on 13 miljoonaa euroa.

         (16)  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

         (17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

         (18)  Komission päätös 26.7.2011, asia N:o COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets. Ks. myös päätös Ineos/Solvay/JV.

         (19)  Ks. Ineos/Solvay/JV-päätöksen 805, 828 ja 838 kohta.

         (20)  Komissio antoi 9.6.2015 ICIG:lle luvan ostaa tiettyjä Ineosin kloorivinyylitoimintahaaraan kuuluvia yrityksiä ja hyväksyi ICIG:n yhteisyrityksen perustamisen yhteydessä myytyjen omaisuuserien ostajaksi (IP/15/5147).

         (21)  Ks. Ineos/Solvay/JV-päätöksen 403 kohta.

         (22)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EY:n sulautuma-asetus) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

         (23)  Kymmenen viime vuoden kokemus viittaa siihen, että käytöltään erittäin monipuolisen soodan kysyntä kasvaa lähes samaan tahtiin BKT:n kanssa, kun taas kloorin kysyntä kasvaa hieman vähemmän.

         (24)  Koska maantieteellisen alueen myyntimäärät ovat tietyllä viipeellä tiedossa ammattialakohtaisten tilastojen ansiosta eivätkä ne riipu yksinomaan Kem Onesta ja koska kynnysarvon noudattaminen voi aiheuttaa suhteellisen nopeita muutoksia liiketoimintastrategiassa siten, että myyntiä suunnataan katetulla maantieteellisellä alueella uudelleen, on syytä määrittää sallitun markkinaosuuden kynnysarvo. Niinpä, jos markkinaosuus ylittää tässä päätöksessä vahvistetun 10 prosentin enimmäisrajan, katsotaan, ettei rajaa ole ylitetty, jos edunsaaja saattaa markkinaosuuden 11 prosentiksi enintään yhden vuoden kuluessa siitä, kun ensimmäinen ylityksestä kertova neljännesvuosikertomus on annettu.

         (25)  T-115/09 ja T-116/09 – Electrolux ja Whirlpool / komissio. EU:T:2012:76, 50–58 kohta.

         (26)  Ks. Ineos/Solvay/JV-päätöksen 403 kohta ja seuraavat.