title: EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 54/96/KOL, tehty 15 päivänä toukokuuta 1996, valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen yhdeksännestä muutoksesta

text:
Avis juridique important

|

E1996C0054

Virallinen lehti nro L 245 , 26/09/1996 s. 0028 - 0031

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 54/96/KOL,tehty 15 päivänä toukokuuta 1996,valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen yhdeksännestä muutoksesta EFTAN VALVONTAVIRANOMAINENon muuttanut valtion tukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä (1), jotka on annettu 19 päivänä tammikuuta 1994 (2), sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina päätöksellä N:o 53/96/COL (3), seuraavasti:1. Valtion tuen suuntaviivojen 12 jakso korvataan seuraavasti:"12. MERKITYKSELTÄÄN VÄHÄISEN TUEN SÄÄNTÖ JA SEN SOVELTAMINEN (1)12.1. Merkitykseltään vähäisen tuen sääntö1) EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että tiettyä summaa vähäisemmällä tuella ei ole havaittavaa vaikutusta sopimuspuolten väliseen kauppaan ja kilpailuun. Sen vuoksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta eikä ilmoitusvelvollisuutta ole jäljempänä määriteltyjen tukien osalta.2) Enintään 100 000 ecun yksittäisiä suorituksia yksittäiselle yritykselle ja sellaisia ohjelmia, joissa yksittäisen yrityksen kolmen vuoden aikana saaman tuen enimmäismäärä on asetettu tähän summaan, ei tarvitse ilmoittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla, jos alla mainitut edellytykset täyttyvät.3) Kolmen vuoden ajanjakson, johon rajoitusta sovelletaan, katsotaan alkavan päivästä, jolloin yritykselle myönnetään ensimmäistä kertaa tukea merkitykseltään vähäisen tuen säännön perusteella.4) Merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä sovelletaan merkitykseltään vähäiseksi katsottavan kaiken julkisen avustuksen kokonaismäärään, eikä se estä tuen saajan mahdollisuutta saada muuta apua EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymistä tukiohjelmista.5) Ylärajaa sovelletaan kaikkeen kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämään tukeen ja kaikenlaiseen tukeen riippumatta tuen muodosta tai sen tavoitteista, lukuun ottamatta vientitukea, johon ei sovelleta merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä(2).6) Merkitykseltään vähäisen tuen säännöllä on eniten merkitystä pienille ja keskisuurille yrityksille, vaikka sitä sovelletaan tuen saajan koosta riippumatta. Sitä ei sovelleta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan terästeollisuuteen eikä liikenteeseen.12.2. Merkitykseltään vähäisen tuen kassa-avustusekvivalentin laskentaperiaatteet1) Merkitykseltään vähäisen tuen säännössä raja on ilmaistu 100 000 ecun kassa-avustuksena. Tapauksissa, joissa apua annetaan muuten kuin avustuksena, se on muunnettava kassa-avustusekvivalenttiarvoonsa merkitykseltään vähäisen tuen enimmäismääräsäännön soveltamista varten. Yleisimmät muut muodot, jollaisina alhaisen kassa-arvon omaavaa tukea annetaan, ovat korkotuetut lainat, verohelpotukset ja takaukset. Näissä muodoissa olevan tuen muuntaminen kassa-avustusekvivalentiksi on tehtävä seuraavasti.2) Kassa-avustusekvivalentti on laskettava bruttomääräisenä, toisin sanoen ennen veroja, jos tuki on veronalainen. Jos tuki ei ole veronalainen, kuten on tilanne joidenkin verohelpotusten osalta, on käytettävä tuen nimellismäärää, joka on sama sekä brutto- että nettomääräisenä.3) Kaikki tulevaisuudessa saatava tuki on diskontattava nykyarvoonsa. Käytetyn diskonttokoron on oltava tuen myöntämisaikaan sovellettu viitekorko. Käteisavustukset on kuitenkin laskettava kertasuorituksena, vaikka ne maksettaisiin erinä.4) Korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentti tiettynä vuonna on viitekorkoprosentilla maksettavaksi lasketun koron ja todella maksetun koron erotus. Korot, jotka säästyvät kunnes laina on kokonaan maksettu takaisin, on diskontattava lainan myöntämishetken arvoonsa ja laskettava yhteen. Esimerkki korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentin laskemisesta esitetään 12.4. jaksossa.5) Verohelpotuksen kassa-avustusekvivalentti on veronmaksussa kyseisenä vuonna syntyvä säästö. Tulevaisuudessa saatavat verosäästöt on tässäkin diskontattava nykyarvoonsa viitekorkoprosenttia käyttäen.6) Takausten kassa-avustusekvivalentti tiettynä vuonna voidaan laskea:- joko takauksesta maksettavien korvausten vähentämisen jälkeen samalla tavalla kuin korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentti, jolloin korkotuki edustaa viitekoron ja valtion tuen ansiosta maksettavan koron välistä eroa (kun maksamatta jäämisen todennäköisyys on erityisen suuri esimerkiksi tuen saajan huonon taloudellisen tilanteen tai rajoitetun luottokelpoisuuden, takuiden puuttumisen taikka ehtojen vuoksi, tämän vaihtoehdon käyttöä on arvioitava ottaen huomioon tällaisissa tilanteissa sovellettavat muut säännöt)- tai a) riskitekijällä (maksamatta jäämisen todennäköisyys) kerrotun takaussumman ja b) mahdollisen takauksesta suoritetun korvauksen välisenä erotuksena eli(takaussumma × riski) - korvaus takauksesta.Riskitekijän on kuvastettava samanlaisissa olosuhteissa myönnettyjen lainojen maksamatta jäämisestä saatuja kokemuksia (ala, yrityksen koko, yleisen taloudellisen toiminnan taso). Nykyarvoon diskonttaaminen on suoritettava kuten edellä.12.3. Merkitykseltään vähäisen tuen säännön valvonta EFTA-valtioiden toimesta1) EFTAn valvontaviranomaisella on velvollisuus varmistautua siitä, että EFTA-valtiot eivät myönnä yrityksilleen ETA-sopimuksen toimintaan soveltumatonta tukea (3). EFTA-valtioilla on velvollisuus helpottaa tämän tehtävän onnistumista luomalla järjestelmä sen varmistamiseksi, että myönnettäessä tukea samalle tuen saajalle eri lähteistä, joita kaikkia koskee merkitykseltään vähäisen tuen sääntö, tukien kokonaismäärä ei ylitä 100 000 ecua kolmen vuoden aikana. Kaikkiin merkitykseltään vähäisen tuen myöntämispäätöksiin tai tällaista tukea koskevien ohjelmien sääntöihin on erityisesti sisällytettävä yksiselitteinen ehto, että yksittäiselle tuen saajalle merkitykseltään vähäisen tuen säännön mukaisesti myönnetty lisätuki ei saa nostaa yrityksen saamaa kokonaistukea yli 100 000 ecun ylärajan kolmen vuoden aikana. Luodun järjestelmän on myös tarjottava EFTA-valtioille mahdollisuus vastata kaikkiin EFTAn valvontaviranomaisen mahdollisesti esittämiin kysymyksiin.12.4. Korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentin laskeminen1) Seuraavassa annetaan esimerkki korkotuetun lainan avustusekvivalentin laskemisesta.2) Viranomainen sitoutuu maksamaan korkotukea 500 000 ecun suuruiselle 10 vuoden lainalle pysyttääkseen lainanottajan koron 6 prosentissa. EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymä virallinen viitekorko kyseiselle valtiolle sinä vuonna on 8 prosenttia. Tuen kassa-avustusekvivalentin laskemisessa koko laina-ajalle voidaan olettaa, että viitekorko pysyy sen ajan vakiona. Korkotuen kassaekvivalentti riippuu siitä, onko pääoman takaisinmaksulle myönnetty maksutonta kautta vai ei.12.4.1. Ilman maksutonta kautta1) Lainan pääomaa oletetaan lyhennettävän tasaerin vuodesta yksi alkaen. Korkotuen kassa-avustusekvivalentti ensimmäisenä vuonna on pääomasumma kerrottuna korkotukiprosentilla, jaettuna viitekorolla, eli:1. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 = ECU 9 259Vuosina kaksi-kymmenen maksettava korkotuki lasketaan samalla tavalla, mutta kokonaisdiskonttokorosta, toisin sanoen:2. ECU 450 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) ² = ECU 7 7163. ECU 400 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) ³ = ECU 6 3514. ECU 350 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 4 = ECU 5 1455. ECU 300 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 5 = ECU 4 0836. ECU 250 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 6 = ECU 3 1517. ECU 200 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 7 = ECU 2 3348. ECU 150 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 8 = ECU 1 6219. ECU 100 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 9 = ECU 1 00010. ECU 50 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 10 = ECU 4632) Kokonaiskassa-avustusekvivalentti on diskontattujen tukien summa kultakin vuodelta, eli 41 123 ecua.12.4.2. Maksuttoman kauden kanssa1) Ensimmäisenä kahtena vuonna ei lyhennetä pääomaa.2) Lainan pääomaa lyhennetään 62 500 ecun tasaerin kolmannesta vuodesta alkaen. Korkotuen diskontattu kassa-avustusekvivalentti kunakin vuonna on:1. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 = ECU 9 2592. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 ² = ECU 8 5733. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 ³ = ECU 7 9384. ECU 437 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 4 = ECU 6 4325. ECU 375 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 5 = ECU 5 1046. ECU 312 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 6 = ECU 3 9397. ECU 250 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 7 = ECU 2 9178. ECU 187 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 8 = ECU 2 0269. ECU 125 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 9 = ECU 1 25110. ECU 62 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 10 = ECU 5793) Tässä tapauksessa kokonaiskassa-avustusekvivalentti on 48 018 ecua.(1) Tämä luku vastaa komission tiedonantoa vähämerkityksisestä valtion tuesta (EYVL N:o C 68, 6.3.1996, s. 9).(2) "Vientituki" tarkoittaa tukea, joka on suoraan yhteydessä vietyihin määriin, jakeluverkon muodostamiseen ja käyttöön tai vientitoimintaan liittyviin käyttökuluihin. Se ei sisällä messuille osallistumiseen tarkoitettua tukea eikä tukea tutkimuksiin tai konsulttipalveluihin, joita uuden tai olemassa olevan tuotteen uusille markkinoille saattaminen edellyttää.(3) Viranomainen varaa itselleen myös oikeuden toteuttaa asiaan kuuluvia toimia sellaisen tuen suhteen, joka vastaa merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä, mutta rikkoo ETA-sopimuksen muita määräyksiä."2. Seuraavassa valtion tuen suuntaviivojen 16.2.3. kohdan 2 alakohta:"2) Ainoa yleinen poikkeus on tuki, jonka määrä on niin vähäinen, että sillä ei ole merkittävää vaikutusta sopimuspuolten väliseen kauppaan ja kilpailuun, ja joka määritellään merkitykseltään vähäiseksi tueksi (katso näiden suuntaviivojen 12 jakso)."Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 1995.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaKnut ALMESTADPuheenjohtaja(1) Jäljempänä `valtion tuen suuntaviivat`(2) EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 1; EYVL:n ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994(3) Katso tämän virallisen lehden sivu 20.


title: 2014/306/EU: Neuvoston päätös, annettu 13 päivänä toukokuuta 2014 , Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               29.5.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/4

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä toukokuuta 2014,
   Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

      (2014/306/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 7 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 5 päivänä lokakuuta 2006 asetuksella (EY) N:o 1562/2006 (1) Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Sopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus on vahvistettu pöytäkirjassa (3). Viimeisimmän pöytäkirjan voimassaolo päättyy 17 päivänä tammikuuta 2014.

               (3)

               Unioni on neuvotellut Seychellien tasavallan kanssa uuden pöytäkirjan sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta, jäljempänä ’uusi pöytäkirja’.

               (4)

               Uusi pöytäkirja on neuvoston päätöksen 2014/5/EU (4) mukaisesti allekirjoitettu, ja sitä sovelletaan väliaikaisesti 18 päivästä tammikuuta 2014.

               (5)

               Kalastuskumppanuussopimuksen 9 artiklalla on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa. Pöytäkirjan mukaisesti sekakomitea voi lisäksi hyväksyä tiettyjä pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi on aiheellista valtuuttaa komissio tietyin edellytyksin hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä.

               (6)

               On unionin edun mukaista panna Seychellien tasavallan kanssa tehty kalastusalan kumppanuussopimus täytäntöön pöytäkirjalla, jossa vahvistetaan kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus sekä määritellään edellytykset vastuullisen kalastuksen ja kestävän kalastuksen edistämiseksi Seychellien tasavallan vesillä.

               (7)

               Uusi pöytäkirja olisi sen vuoksi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehty pöytäkirja (5), jäljempänä ’pöytäkirja’.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta pöytäkirjan 16 artiklassa määrätyn ilmoituksen.
   3 artikla
   Jollei liitteessä esitetyistä määräyksistä ja edellytyksistä muuta johdu, komissio valtuutetaan hyväksymään unionin puolesta sekakomiteassa muutokset, jotka tehdään pöytäkirjaan.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
       (6).

      Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. VENIZELOS

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1562/2006, annettu 5 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä (EUVL L 290, 20.10.2006, s. 1).

      (2)  EUVL L 290, 20.10.2006, s. 2.

      (3)  EUVL L 345, 30.12.2010, s. 3.

      (4)  Neuvoston päätös 2014/5/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 4, 9.1.2014, s. 1).

      (5)  Pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä (EUVL L 4, 9.1.2014, s. 3) yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

      (6)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      LIITE
      Unionin kannan esittämistä sekakomiteassa koskevan valtuutuksen soveltamisala ja siihen sovellettava menettely

                  1)

                  Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Seychellien tasavallan kanssa ja edellyttäen, että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, sopimaan pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:

                              a)

                              kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen pöytäkirjan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

                              b)

                              pöytäkirjan 3 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaiset säännöt;

                              c)

                              alusten satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) koskevien teknisten sääntöjen uudelleentarkastelu pöytäkirjan lisäyksessä 8 olevan 9 kohdan mukaisesti sekä vastaavien teknisten määräysten uudelleentarkastelu pöytäkirjan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

                  2)

                  Sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unioni

                              a)

                              toimii yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetettujen unionin tavoitteiden mukaisesti;

                              b)

                              noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä;

                              c)

                              edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastusjärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa.

                  3.

                  Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.
                  Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta valmistelevan asiakirjan, jossa esitetään suunnitellun unionin kannan yksityiskohdat.
                  Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa, tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
                  Jos myöhempien kokousten kuluessa, mukaan lukien paikan päällä järjestettävät kokoukset, on mahdotonta päästä yhteisymmärrykseen siitä, että unionin kannassa otetaan huomioon uusia seikkoja, asia siirretään neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.
                  Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen.


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean päätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2015, kolmansien maiden olennaisuuden arvioinnista Euroopan unionin pankkijärjestelmän kannalta vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisen ja vahvistamisen yhteydessä (EJRK/2015/3)

text:
               12.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 97/23

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä joulukuuta 2015,
   kolmansien maiden olennaisuuden arvioinnista Euroopan unionin pankkijärjestelmän kannalta vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisen ja vahvistamisen yhteydessä
   (EJRK/2015/3)
   (2016/C 97/11)
   EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan ja 15 artiklan,
   ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (2) ja erityisesti sen 138 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisista laitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää raportointia koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (3)16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 ja erityisesti sen liitteet I ja II,
   ottaa huomioon tietojen toimittamisesta ja keruusta finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvontaa varten unionissa ja päätöksen EJRK/2011/6 kumoamisesta 21 päivänä heinäkuuta 2015 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2015/2 (4),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) vastaa makrotason vakauden valvonnasta ja pyrkii osaltaan estämään ja lieventämään järjestelmäriskejä Euroopan unionissa.

               (2)

               Tehtäviensä hoitamiseksi EJRK arvioi makrotason vakautta koskevia riskejä, jotka johtuvat kehityksestä Euroopan unionissa ja kolmansissa maissa. Tällaiset riskit saattavat syntyä unionin pankkijärjestelmän rajat ylittävistä kolmansiin maihin liittyvistä vastuista, jotka voivat toimia kanavana häiriöiden leviämiselle unioniin. Erityisesti luotonannon liiallinen kasvu tietyssä kolmannessa maassa saattaa johtaa suuriin tappioihin Euroopan unionin pankkisektorilla ja viime kädessä uhata rahoitusvakautta unionissa, ellei kyseinen maa puutu tilanteeseen makrovakauspoliittisilla toimilla.

               (3)

               Direktiivin 2013/36/EU 138 artiklassa EJRK:lle annetaan erityinen tehtävä torjua kolmansien maiden luotonannon liiallisesta kasvusta johtuvia riskejä. Tarkemmin sanottuna silloin, kun kolmansien maiden viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä on pidettävä riittämättöminä, EJRK voi ryhtyä toimenpiteisiin unionin pankkisektorin suojelemiseksi kolmansien maiden luotonannon liiallisesta kasvusta johtuvilta riskeiltä. EJRK voi erityisesti antaa suosituksen muodossa ohjeita nimetyille viranomaisille Euroopan unionissa asianmukaisen vastasyklisen puskurikannan soveltamisesta kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin.

               (4)

               Näiden tehtävien hoitaminen edellyttää niiden kolmansien maiden määrittämistä, joita kohtaan unionin pankkijärjestelmällä on olennaisia vastuita (jäljempänä ’olennaiset kolmannet maat’). Vaikutus, joka tietyn kolmannen maan luotonannon liiallisella kasvulla voi olla unionin pankkijärjestelmään, riippuu Euroopan unionissa pääkonttoreitaan pitävien pankkien kyseiseen kolmanteen maahan liittyvien vastuiden suuruudesta ja luonteesta. Kun otetaan huomioon, ettei EJRK:llä ole mahdollisuuksia seurata kehitystä kaikissa kolmansissa maissa eri puolilla maailmaa, se katsoo voivansa parhaiten hoitaa direktiivin 2013/36/EU 138 artiklan mukaisia tehtäviään seuraamalla luotonannon liiallisen kasvun merkkejä ainoastaan niissä kolmansissa maissa, joissa unionin pankkijärjestelmällä on olennaisia vastuita.

               (5)

               EJRK aikoo käyttää olennaisten kolmansien maiden määrittämiseen valvontatietoja, joita Euroopan pankkiviranomainen (EPV) kerää Euroopan pankkiviranomaisen 23 päivänä syyskuuta 2015 antaman päätöksen EBA/DC/2015/130 (5) mukaisesti. Päätöksessä EBA/DC/2015/130 annetaan unionin 191 suurimmasta pankista koostuvan otannan perusteella yksityiskohtaisia tietoja pankkien rahoitustaseeseen sisältyvistä vastuista, jotka liittyvät yleisesti kaikkiin kolmansiin maihin. Vaikka näihin tietoihin ei sisälly tietoja kaupankäyntivarastoon kohdistuvista vastuista eivätkä ne kata kaikkia unionin pankkeja, EJRK pitää kyseisiä tietoja asianmukaisina olennaisten kolmansien maiden määrittämistä varten. Pankkien rahoitustaseessa oleviin vastuisiin keskittymistä pidetään asianmukaisena, koska ne muodostavat valtaosan vastuista. Lisäksi nettoutusjärjestelyt ja muun muassa johdannaisten ja lyhyiden positioiden käyttö tekevät kaupankäyntivarastoon sisältyvän vastuun kohdentamisen tiettyyn kolmanteen maahan hankalaksi. Suurimpien pankkien muodostamaan otantaan keskittyvää tarkastelua on pidettävä asianmukaisena, koska näiden pankkien rajat ylittävän toiminnan volyymi on tavallisesti suurin ja näin ollen puuttumatta jättäminen tietyn maan luotonannon liialliseen kasvuun vaikuttaisi eniten näihin pankkeihin. Vuonna 2014 kyseisten otantaan sisältyvien 191 pankin osuus Euroopan unionin pankkijärjestelmän kokonaisvaroista oli 92 prosenttia. Koska EJRK ei tarvitse olennaisten kolmansien maiden määrittämiseen pankkikohtaisia vastuita koskevia tietoja, sen tarkoituksena on pyytää EPV:ltä päätöksen EBA/DC/2015/130 mukaisesti kerättyjä tietoja kansallisella tasolla aggregoituina. Tällaisiin tietopyyntöihin sovelletaan päätöstä EJRK/2015/2.

               (6)

               EJRK määrittää olennaiset kolmannet maat kolmen vaikutusmittarin perusteella: kolmansiin maihin liittyvät riskipainotetut varat, alkuperäinen vastuu ja laiminlyödyt vastuut. Pääasiallisena syynä usean mittarin käyttämiselle on kattavan kuvan saaminen kolmansiin maihin liittyvien vastuiden luonteesta. Pelkkiin riskipainotettuihin varoihin keskittyminen voisi johtaa tilanteeseen, jossa sellaisia merkittäviä vastuita, joiden riski on matala, ei voitaisi ottaa asianmukaisesti huomioon. Alkuperäisellä vastuulla kompensoidaan tätä ottamalla huomioon vastuiden suuruus ennen riskipainotuksen soveltamista. Lopuksi laiminlyödyillä vastuilla pyritään ottamaan huomioon vastuut, jotka muodostavat pankeille korkeamman luottotappioriskin.

               (7)

               EJRK määrittelee tyypillisesti kolmannen maan olennaiseksi, kun kyseiseen maahan liittyvät unionin pankkijärjestelmän vastuut vastaavat vähintään yhtä prosenttia tarkasteltuna ainakin yhdellä edellä mainituista kolmesta mittarista. Yrityksiin verrattuna pankkien pääomataso on tyypillisesti matala niiden varoihin verrattuna. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka vastuut saattavatkin vaikuttaa pankin taseen loppusummaan nähden pieniltä, tappiot voivat yltää tasolle, joka uhkaa pankkien vakavaraisuutta ja/tai luo yleisön keskuudessa epäilyjä niiden vakavaraisuudesta. Tämä vaatimus edellyttäisi matalan kynnysarvon vahvistamista, sillä kielteiset muutokset tietyssä kolmannessa maassa voivat vaikuttaa olennaisesti pankkien pääomapositioon. Samalla olennaisten kolmansien maiden määrittämiseen sovellettavassa kynnysarvossa ei pitäisi ottaa huomioon kolmansia maita, joihin liittyviä vastuita on ainoastaan yhdellä jäsenvaltiolla, elleivät tällaiset vastuut ole riittävän suuria muodostaakseen unionin kannalta kyseistä jäsenvaltiota laajemmalle ulottuvan riskin. Tällaisten tilanteiden estämiseksi olisi vahvistettava korkea kynnysarvo, millä varmistettaisiin se, että huomioon otetaan ainoastaan suurimmat vastuut jäsenvaltioissa. EJRK katsoo, että yhden prosentin kynnysarvolla kokonaisvastuista saavutetaan oikeanlainen tasapaino edellä esitettyjen kahden toivottavan tuloksen välillä.

               (8)

               EJRK kokoaa olennaisten kolmansien maiden luettelon, jonka se päivittää vuosittain luetteloon lisäämiseen ja siitä poistamiseen sovellettavien kriteerien perusteella. Pankkitoiminnan vastuut muuttuvat ajan myötä, ja ne heijastavat talouden ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen syklistä ja rakenteellista kehitystä kaikkialla maailmassa. Olennaisten kolmansien maiden määrittämisen on seurattava tätä kehitystä. Tätä varten on määritelty olennaisten kolmansien maiden luetteloon lisäämiseen ja siitä poistamiseen sovellettavat kriteerit. Kriteerien on tarkoitus olla: a) varovaisuutta noudattavia – kolmannen maan lisääminen luetteloon on helpompaa kuin sen luettelosta poistaminen; ja b) avoimia – kriteerit luetteloon lisäämiselle ja siitä poistamiselle perustuvat yksinkertaisille säännöille. Lisäksi EJRK voi käyttää harkintavaltaa määrittäessään sitä, onko kolmas valtio unionin pankkisektorin kannalta olennainen. Tällaisen harkintavallan käyttö on todennäköisintä tapauksissa, joissa kolmas maa on hyvin lähellä sitä, että se täyttäisi kriteerit olennaiseksi toteamiselle.

               (9)

               Hallintoneuvostoa pyydetään hyväksymään kaikki olennaisten kolmansien maiden luettelon muutokset kirjallisessa menettelyssä. Jos luettelon osalta esitetään vastaväite, hallintoneuvosto äänestää asiasta. EJRK:n sihteeristö laatii vuosittain luonnoksen olennaisten kolmansien maiden luetteloksi soveltaen luetteloon lisäämistä ja siitä poistamista koskevia kriteerejä. Neuvoa-antava tekninen komitea voi harkintavaltansa perusteella muuttaa luetteloluonnosta ennen kuin se toimitetaan hallintoneuvostolle.

               (10)

               Tämän päätöksen mukaisesti määritetyt olennaiset kolmannet maat ovat EJRK:n sihteeristön seurannassa. Muita kolmansia maita saatetaan seurata unionin muilla lainkäyttöalueilla riippuen siitä, ovatko ne olennaisia tietyn jäsenvaltion kansallisen pankkijärjestelmän kannalta. Aikaisemmasta ns. riskikojelautaan (Risk Dashboard) ja vastasykliseen pääomapuskuriin liittyvästä työstä kertynyttä ammattitaitoa hyödynnetään määritettäessä indikaattoreita, jotka ovat kaikkein keskeisimpiä luotonannon liiallisen kasvun tunnistamiseksi aikaisessa vaiheessa.

               (11)

               EJRK on määrittänyt alun perin kuusi olennaista kolmatta maata valvontatietojen, joiden viitepäivämäärä on 30. päivä kesäkuuta 2014, perusteella. Nämä alun perin olennaisiksi todetut kolmannet maat olivat Brasilian liittotasavalta, Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue Hongkong, Kiinan kansantasavalta, Turkin tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat. Muutokset olennaisten kolmansien maiden luetteloon pitäisi julkaista EJRK:n verkkosivulla.

               (12)

               EJRK:n määrittämien olennaisten kolmansien maiden luettelo tarkistetaan ensimmäisen kerran vuoden 2017 toisella vuosineljänneksellä valvontatietojen, joiden viitepäivämäärä on 31. päivä joulukuuta 2016, perusteella. Tämä johtuu tarpeesta saada käyttöön riittävät tiedot luetteloon lisäämistä koskevien kriteerien soveltamista varten. Koska käytettävissä on riittämättömät tiedot luettelosta poistamista koskevien kriteerien soveltamista varten, ensimmäisessä tarkistuksessa arvioidaan ainoastaan mahdollisia lisäyksiä olennaisten maiden luetteloon.

               (13)

               Myöhemmät olennaisten kolmansien maiden luettelon tarkistukset tehdään valvontatietojen, joiden viitepäivämäärä on kunkin kalenterivuoden 31. päivä joulukuuta, perusteella. Kun riittävät tiedot luettelosta poistamista koskevien kriteerien soveltamiseksi ovat saatavilla, seuraavissa tarkistuksissa arvioidaan myös mahdollisia poistoja olennaisten kolmansien maiden luettelosta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Soveltamisala
   EJRK:n päätöksessä määritetään menettelyt kolmansien maiden olennaisuuden arvioimiseksi Euroopan unionin pankkisektorin kannalta vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisen ja vahvistamisen yhteydessä direktiivin 2013/36/EU mukaisesti.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               a)

               ”vastasyklisellä puskurikannalla” samaa kuin direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 7 kohdassa;

               b)

               ”vastuulla” samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (6) 5 artiklan 1 kohdassa;

               c)

               ilmauksella ”EJRK:n sihteeristön seuranta/seurannassa” EJRK:n sihteeristön toteuttamaa indikaattorien ja kvantitatiivisten välineiden hallintaa, ylläpitoa ja säännöllistä päivittämistä mahdollisen luotonannon liiallisen kasvun osoittamiseksi olennaisissa kolmansissa maissa;

               d)

               ”kolmannella maalla” samaa kuin suosituksen EJRK/2015/1 2 jakson 1 kohdan g alakohdassa;

         3 artikla
   Tietojen kerääminen
   1.   Sen arvioimiseksi, mitä maita on pidettävä olennaisina unionin pankkisektorin kannalta, sekä asetuksen (EU) N:o 1092/2010 15 artiklan mukaisesti EJRK:n sihteeristö pyytää EPV:ltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä I tarkoitettuja aggregoituja valvontatietoja, jotka EPV kerää päätöksen EBA/DC/2015/130 mukaisesti.
   2.   Arvioitaessa onko kolmatta maata pidettävä unionin pankkisektorin kannalta olennaisena, huomioon otetaan seuraavat mittarit:

               a)

               riskipainotetut vastuumäärät;

               b)

               alkuperäiset vastuut; ja

               c)

               laiminlyödyt vastuut.

         3.   EJRK kerää erityisesti neljännesvuosittain seuraavat tietopisteet 1 kohdassa mainituista valvontatiedoista kunkin olennaisen kolmannen maan osalta.

               a)

               Malli C 09.01: rivien 070, 080, 090, 100, 110, 120, 130, 140, 150 ja 160 sekä sarakkeiden 010, 020 ja 080 leikkauspiste; ja

               b)

               Malli C 09.02: rivien 030, 060 ja 140 sekä sarakkeiden 010, 030 ja 110 leikkauspiste.

         4.   EJRK:n sihteeristö on yhteydessä EPV:hen asioissa, jotka koskevat 3 kohdassa mainittujen tietopisteiden toimittamista ja mahdollisia tulevia raportointimallien muutoksia.
   4 artikla
   Olennaisuuden arvioiminen
   1.   Kolmas maa määritetään Euroopan unionin pankkisektorin kannalta olennaiseksi ja lisätään olennaisten kolmansien maiden luetteloon seuraavissa olosuhteissa:

               a)

               kyseiseen kolmanteen maahan liittyvien vastuiden aritmeettinen keskiarvo viitepäivämäärää edeltävinä kahdeksana vuosineljänneksenä oli vähintään 1 prosentti vähintään yhden 3 artiklan 2 kohdassa luetellun mittarin osalta; ja

               b)

               viitepäivämäärää edeltävien kahden vuosineljänneksen vastuut olivat vähintään 1 prosentti vähintään yhden 3 artiklan 2 kohdassa luetellun mittarin osalta.

         2.   Kolmas maa poistetaan olennaisten kolmansien maiden luettelosta, kun

               a)

               kyseiseen maahan liittyvien vastuiden aritmeettinen keskiarvo viitepäivämäärää edeltävinä 12 vuosineljänneksenä oli vähemmän kuin 1 prosentti kaikkien 3 artiklan 2 kohdassa lueteltujen mittarien osalta; ja

               b)

               viitepäivämäärää edeltävien kahden vuosineljänneksen vastuut olivat vähemmän kuin 1 prosentti kaikkien 3 artiklan 2 kohdassa lueteltujen mittarien osalta.

         3.   EJRK:n sihteeristö seuraa 1 kohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella Euroopan unionin pankkisektorin kannalta olennaiseksi määritettyä kolmatta maata.
   4.   EJRK:n sihteeristö tarkistaa olennaisten kolmansien maiden luettelon vuosittain ja antaa ehdotuksen neuvoa-antavalle tekniselle komitealle. Ehdotus perustuu asianomaisen kalenterivuoden joulukuun 31 päivää edeltäneitä 12 vuosineljännestä koskeviin valvontatietoihin. Ehdotus annetaan neuvoa-antavalle tekniselle komitealle asianomaisen kalenterivuoden kesäkuun 30 päivään mennessä. Neuvoa-antava tekninen komitea voi harkintavaltansa perusteella muuttaa ehdotusta ennen sen toimittamista hallintoneuvoston hyväksyttäväksi erityisesti tapauksissa, joissa EJRK on antanut suosituksen direktiivin 2013/36/EU 138 artiklan mukaisesti ja kolmas maa, jota tämä suositus koskee, olisi poistettava olennaisten kolmansien maiden luettelosta.
   5.   Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen olennaisten kolmansien maiden luettelon muutoksista neuvoa-antavan teknisen komitean ehdotuksen perusteella. Muutokset olennaisten kolmansien maiden luetteloon julkaistaan EJRK:n verkkosivulla.
   5 artikla
   Siirtymäsäännökset
   1.   Vuoden 2014 toisen vuosineljänneksen viitetietojen perusteella koottuun alkuperäiseen olennaisten kolmansien maiden luetteloon sisältyvät maat olivat Brasilian liittotasavalta, Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue Hongkong, Kiinan kansantasavalta, Turkin tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat.
   2.   Vuonna 2017 toteutettavassa olennaisten kolmansien maiden luettelon tarkistuksessa valvontatietojen, joiden viitepäivämäärä on 31. päivä joulukuuta 2016, perusteella, ei sovelleta 4 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja kriteerejä maiden luettelosta poistamiselle.
   6 artikla
   Voimaantulo
   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä joulukuuta 2015.

            EJRK:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  EUVL L 191, 28.6.2014, s. 1.

      (4)  EUVL C 394, 27.11.2015, s. 4.

      (5)  Euroopan pankkiviranomaisen päätös EBA/DC/2015/130, annettu 23 päivänä syyskuuta 2015, toimivaltaisten viranomaisten raportoinnista EPV:lle; julkaistu EPV:n verkkosivuilla osoitteessa www.eba.europa.eu

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).


title: 2014/319/EU: Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä toukokuuta 2014 , Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Georgian puitesopimusta Georgian osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä

text:
               4.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 165/16

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 12 päivänä toukokuuta 2014,
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Georgian puitesopimusta Georgian osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä

      (2014/319/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee Euroopan unionin ja Georgian puitesopimusta Georgian osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, jäljempänä ’pöytäkirja’, allekirjoitettiin unionin puolesta 12 päivänä joulukuuta 2013.

               (2)

               Pöytäkirjan tarkoituksena on määritellä varainhoito- ja tekniset säännöt, jotta Georgia voisi osallistua tiettyihin unionin ohjelmiin. Pöytäkirjassa määritelty horisontaalinen kehys on taloudellinen, varainhoidollinen ja tekninen yhteistyöväline, joka mahdollistaa tuen, erityisesti unionin rahoitustuen saannin unionin ohjelmien puitteissa. Kehystä sovelletaan vain niihin unionin ohjelmiin, joihin asianomaiset perustamisasiakirjat antavat Georgialle mahdollisuuden osallistua. Pöytäkirjan tekeminen ei sen vuoksi anna mahdollisuutta ohjelmiin sisältyvien ja niiden käynnistysvaiheessa noudatettavien alakohtaisten politiikkojen mukaisten valtuuksien harjoittamiseen.

               (3)

               Pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee Euroopan unionin ja Georgian puitesopimusta Georgian osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista. (1)

   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta pöytäkirjan 10 artiklassa määrätyn ilmoituksen. (2)

   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  Pöytäkirja on julkaistu EUVL L 8, 11.1.2014, s. 3, yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


title: Neuvoston päätös 2012/152/YUTP, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2012 , Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta

text:
               16.3.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 77/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/152/YUTP,
   annettu 15 päivänä maaliskuuta 2012,
   Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2010 päätöksen 2010/413/YUTP (1) Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 23 päivänä tammikuuta 2012 päätöksen 2012/35/YUTP (2) päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta vastauksena neuvoston vakavaan ja syvenevään huoleen Iranin ydinohjelman luonteesta.

               (3)

               Erikoistuneiden rahaliikenteen sanomanvälityspalvelujen tarjoajien kohdennettujen taloudellisten toimenpiteiden soveltamista olisi tässä yhteydessä kehitettävä edelleen päätöksen 2010/413/YUTP mukaisesti.

               (4)

               Päätös 2010/413/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Lisätään päätöksen 2010/413/YUTP 20 artiklaan kohta seuraavasti:

      ”12.   Rajoittamatta tässä artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamista kielletään rahoitustietojen vaihdossa käytettävien erikoistuneiden rahaliikenteen sanomanvälityspalvelujen tarjoaminen 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöille ja yhteisöille.”

   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. WAMMEN

      (1)  EUVL L 195, 27.7.2010, s. 39.

      (2)  EUVL L 19, 24.1.2012, s. 22.


Avis juridique important

|

32001D0496

2001/496/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001, neuvoston pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä

Virallinen lehti nro L 181 , 04/07/2001 s. 0001 - 0005

Neuvoston päätös,tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001,neuvoston pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä(2001/496/YUTP)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto on 22 päivänä tammikuuta 2001 tehnyt päätöksen 2001/79/YUTP Euroopan unionin sotilaskomitean perustamisesta(1).(2) Neuvosto on 22 päivänä tammikuuta 2001 tehnyt päätöksen 2001/80/YUTP Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta(2).(3) Sotilasesikunnan jäseniin sovelletaan sääntöjä, jotka vahvistetaan neuvoston päätöksellä.(4) Nämä säännöt olisi siten vahvistettava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:I LUKUYLEISET SÄÄNNÖKSET1 artiklaMääritelmä1. Näitä säännöksiä sovelletaan neuvoston pääsihteeristön, jäljempänä "pääsihteeristö", palvelukseen neuvoston päätöksen 2001/80/YUTP mukaisesti siirrettyyn kansalliseen sotilashenkilöstöön, jäljempänä "palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt".2. Näiden säännösten soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin.3. Palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.2 artiklaSiirtomääräyksen kesto1. Palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden siirtomääräys voi kestää korkeintaan kolme vuotta. Poikkeustapauksissa ja suoritettavat erityistehtävät huomioon ottaen siirtomääräystä voidaan jatkaa korkeintaan vuodella.Työskentelyn on oltava koko siirtomääräyksen ajan kokopäiväistä.2. Siirtomääräyksen todennäköinen kesto on sen alkaessa vahvistettava 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.3. Sama sotilashenkilö voidaan siirtää pääsihteeristön palvelukseen yleensä vain yhden kerran. Sotilashenkilö, joka on jo aikaisemmin ollut palvelukseen siirrettynä, voidaan kuitenkin siirtää olosuhteiden salliessa ja korkeana edustajana toimivan pääsihteerin suostumuksella uudelleen palvelukseen edellyttäen, että aiemman siirtomääräyksen päättymisen ja uuden siirtomääräyksen alkamisen välinen aika on poikkeustapauksia lukuun ottamatta vähintään kolme vuotta.3 artiklaTehtävät1. Palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt vastaavat korkeana edustajana toimivan pääsihteerin alaisuudessa heille päätöksen 2001/80/YUTP liitteen mukaisesti annetuista tehtävistä ja toiminnoista.2. Ellei korkeana edustajana toimivan pääsihteerin valtuutuksella erityisesti toisin määrätä, palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt eivät voi tehdä ulkopuoliseen tahoon kohdistuvia sitoumuksia pääsihteeristön puolesta.4 artiklaTaso, ammattikokemus ja kielitaito1. Pääsihteeristön palvelukseen voidaan siirtää suunnittelu- tai tutkimustason sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.2. Palvelukseen siirretyllä sotilashenkilöllä on oltava jonkin Euroopan unionin kielen perusteellinen taito sekä yhdessä näistä kielistä hänelle annettujen tehtävien hoidon kannalta tyydyttävä taito.3. Jäljempänä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa on määrättävä palvelukseen siirrettyä sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.4. Palvelukseen siirretyllä sotilashenkilöllä on oltava hyvä tietotekniikan käytön tuntemus.5 artiklaSosiaaliturva1. Ennen siirtomääräyksen alkamista on sen jäsenvaltion hallintoyksikön, jossa neuvoston palvelukseen siirrettävä sotilashenkilö työskentelee, toimitettava pääsihteeristölle todistus siitä, että palvelukseen siirrettävä sotilashenkilö kuuluu koko siirtomääräyksensä ajan kyseiseen hallintoyksikköön sovellettavan sosiaaliturvalainsäädännön piiriin, ja että se vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.2. Siitä päivästä, jona palvelukseen siirretty sotilashenkilö ottaa tehtävänsä vastaan, hän on henkilökohtaisesti tapaturmavakuutuksen piirissä niiden voimassa olevien määräysten mukaisesti, joita pääsihteeristössä sovelletaan muuhun kuin vakinaiseen henkilöstöön.6 artiklaSiirtomääräyksen keskeyttäminen tai päättäminen1. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi antaa luvan keskeyttää siirtomääräys ja hän vahvistaa tätä koskevat ehdot. Jäljempänä 12 ja 13 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tällaisen keskeytyksen aikana. Jäljempänä 14 ja 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset myönnetään ainoastaan, jos palvelus keskeytetään korkeana edustajana toimivan pääsihteerin pyynnöstä.2. Siirtomääräys voidaan päättää, jos se on pääsihteeristön tai palvelukseen siirretyn sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.II LUKUOIKEUDET JA VELVOLLISUUDET7 artikla1. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on suoritettava tehtävänsä ja toimittava yksinomaan neuvoston edun mukaisesti.2. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on pidättäydyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisten mielipiteiden ilmaisemisesta julkisuudessa, jotka voisivat heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa.3. Jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö joutuisi tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu.4. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten asioiden ja tietojen suhteen, jotka hän saa tietoonsa hoitaessaan tehtäviään tai niiden yhteydessä. Hän ei missään muodossa saa antaa asiaankuulumattomille henkilöille asiakirjoja tai tietoja, joita ei ole laillisesti julkistettu. Hänen on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä.5. Palvelukseen siirretty sotilashenkilö ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään Euroopan unionin toimintaan liittyvää kirjoitusta ilman pääsihteeristössä voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa.6. Palvelukseen siirrettyä sotilashenkilöä koskevat pääsihteeristössä voimassa olevat turvallisuussäännöt.7. Kaikki oikeudet palvelukseen siirretyn sotilashenkilön tehtävissään suorittamiin toimiin kuuluvat pääsihteeristölle.8. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on asuttava asemapaikassaan tai enintään sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei tämä häiritse hänen tehtäviensä suorittamista.9. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on avustettava esimiehiään siinä yksikössä, johon hänet sijoitetaan, ja annettava heille neuvoja. Hän on vastuussa näille esimiehilleen niiden tehtävien suorittamisesta, jotka hänelle on osoitettu.10. Siirtomääräys voidaan päättää ilman irtisanomisaikaa, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen palvelukseen siirretty sotilashenkilö on. Tämän päätöksen seurauksena 14 ja 15 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei myönnetä.Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos korkeana edustajana toimiva pääsihteeri katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Jäljempänä 12 ja 13 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi ilmoittaa kansallisille viranomaisille, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.III LUKUTYÖEHDOT8 artiklaTyötuntimäärä - Työajat1. Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan pääsihteeristössä voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä.2. Palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle ei kuitenkaan voida antaa lupaa työskennellä osa-aikaisesti.9 artiklaLomat - VapaapäivätPalvelukseen siirrettyä sotilashenkilöä koskevat pääsihteeristössä voimassa olevat vuosilomia, erityislomia ja yleisiä vapaapäiviä koskevat säännöt.10 artiklaHallinto - ValvontaLomapäivien ja työajan hallinnosta ja valvonnasta vastaa pääsihteeristön hallinto.IV LUKUPALKKAUSJÄRJESTELMÄA Palkkaus11 artiklaVarsinaisen työnantajan maksaman palkan määrän ilmoittaminen1. Kyseisen jäsenvaltion pysyvän edustuston on ilmoitettava pääsihteeristölle kullekin palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle maksettavan vuosittaisen bruttopalkan määrä.2. Tämän tiedon on käytävä ilmi 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta kirjeenvaihdosta.B Korvaukset12 artiklaOleskelukorvaus1. Palvelukseen siirretty sotilashenkilö on koko siirtomääräyksensä ajalta oikeutettu oleskelukorvaukseen, jonka määrä on 104,03 euroa päivässä. Tämä korvaus maksetaan kuukausittain. Jäljempänä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan kuitenkin määrätä, ettei tätä korvausta makseta.2. Korvaus maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, erityislomien ja pääsihteeristön myöntämien vapaapäivien ajalta.3. Korvausta alennetaan 75 prosenttia, jos palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee alle 50 kilometrin päässä asemapaikasta.4. Palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle maksetaan tämän ottaessa tehtävänsä vastaan niitä korvauksia vastaava ennakkomaksu, joihin tämä on 1 kohdan mukaisesti oikeutettu ajalta, joka lasketaan tehtävien vastaanottopäivästä tehtävien vastaanottokuukautta seuraavan toisen kuukauden viimeiseen päivään.Jos tällainen maksu suoritetaan, palvelukseen siirretty sotilashenkilö ei ole oikeutettu muihin korvauksiin vastaavalta ajalta.Jos palvelukseen siirretyn sotilashenkilön palvelussuhde pääsihteeristössä päättyy lopullisesti ennen ennakkomaksun laskemiseksi huomioon otetun ajan päättymistä, se osa palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle maksetusta ennakkomaksusta, joka vastaa aikaa, jona palvelukseen siirretty sotilashenkilö ei ole ollut pääsihteeristön palveluksessa, on palautettava.5. Palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle maksettavaa oleskelukorvausta voidaan tarkistaa ottamalla huomioon kuluttajahintojen kehitys Brysselissä.13 artiklaKiinteämääräinen lisäkorvausLukuun ottamatta tapauksia, joissa palvelukseen siirretyn sotilashenkilön palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee alle 50 kilometrin päässä hänen asemapaikastaan, hänelle voidaan tarvittaessa maksaa kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen varsinaisen työnantajansa hänelle maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta), johon on lisätty pääsihteeristön hänelle maksama oleskelukorvaus, ja virkamiehelle palkkaluokan A 8 -tason 1 tai palkkaluokan B 5 -tason 1 mukaisesti maksettavan peruspalkan välillä, sen henkilöstösäännöissä tarkoitetun ura-alueen mukaan, johon hänet rinnastetaan. Jäljempänä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan kuitenkin määrätä, ettei tätä korvausta makseta.C Kulukorvaukset14 artiklaMatkakulut1. Palvelukseen siirretty sotilashenkilö, joka ei ole muuttanut henkilökohtaista irtaimistoaan palvelukseenottopaikkakunnaltaan asemapaikkaansa, on oikeutettu kuukausittaiseen maksuun, joka vastaa edestakaisesta matkasta asemapaikan ja palvelukseenottopaikkakunnan välillä aiheutuvia kuluja. Tämä maksu suoritetaan kunkin kuukauden lopussa tai kunkin kuukauden viimeisenä työpäivänä, jos koko kuukautta ei työskennellä. Tämä kiinteämääräinen maksu perustuu ensimmäisen luokan junalipun hintaan, jos yksisuuntainen matka on enintään 500 kilometriä. Jos matka on pitempi kuin 500 kilometriä, tai jos tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka, maksu perustuu alimman hinnan mukaisen lennon hintaan (palvelukseenottopaikkakunnan ja asemapaikan välillä toimivien kansallisten lentoyhtiöiden soveltama halvin hinta).2. Sovellettava hinta on pääsihteeristön matkatoimiston 1 päivänä tammikuuta kuluvana vuonna voimassa oleva hinta. Tätä hintaa tarkistetaan 1 päivänä heinäkuuta niiden matkojen osalta, joiden hinta on noussut yli 5 prosenttia 1 päivän tammikuuta jälkeen. Jos koko kuukautta ei työskennellä, maksu lasketaan suhteessa tehtyjen työpäivien lukumäärään.3. Jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on muuttanut henkilökohtaisen irtaimistonsa palvelukseenottopaikkakunnaltaan asemapaikkaansa, palvelukseen siirretyllä sotilashenkilöllä, hänen puolisollaan sekä hänen huollettavanaan olevilla lapsilla on pääsihteeristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti oikeus saada vuosittain kiinteämääräinen korvaus kuluista, jotka aiheutuvat edestakaisesta matkasta palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asemapaikasta hänen palvelukseenottopaikkakunnalleen.4. Palvelukseen siirretyllä sotilashenkilöllä on pääsihteeristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti oikeus saada korvaus matkakuluista, jotka ovat aiheutuneet:a) palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle itselleen:- matkasta palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan siirtomääräyksen alkaessa,- matkasta asemapaikasta palvelukseenottopaikkakunnalle siirtomääräyksen päättyessä;b) palvelukseen siirretyn sotilashenkilön puolisolle ja hänen huollettavinaan oleville lapsille:- matkasta palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan muuton yhteydessä,- matkasta asemapaikasta palvelukseenottopaikkakunnalle siirtomääräyksen päättyessä.5. Tässä päätöksessä palvelukseenottopaikkakunnalla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolla palvelukseen siirretty sotilashenkilö ennen siirtoaan suoritti tehtäviään varsinaisen työnantajansa palveluksessa. Asemapaikalla tarkoitetaan sen yksikön, johon palvelukseen siirretty sotilashenkilö sijoitetaan, sijaintipaikkaa. Näiden paikkakuntien nimet on mainittava 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.6. Jäljempänä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan määrätä, ettei pääsihteeristö korvaa matkakustannuksia.15 artiklaMuuttokulut1. Palvelukseen siirretty sotilashenkilö, jonka on muutettava asumaan asemapaikkaansa, voi muuttaa henkilökohtaisen irtaimistonsa sinne kuuden kuukauden kuluessa tehtävien vastaanottamisesta, jos siirtomääräys kestää todennäköisesti vähintään 2 vuotta ja jos palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee vähintään 50 kilometrin päässä asemapaikasta.2. Henkilökohtaisen irtaimiston muutosta aiheutuneet kulut korvataan palvelukseen siirretylle sotilashenkilölle pääsihteeristössä voimassa olevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.3. Siirtomääräyksen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen kuukauden kuluessa siirtomääräyksen päättymisestä.4. Jäljempänä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan määrätä, ettei pääsihteeristö korvaa muuttokuluja.16 artiklaVirkamatkat - Virkamatkakulut1. Palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan 3 artiklaa noudattaen lähettää virkamatkalle.2. Virkamatkoista aiheutuvat kulut korvataan pääsihteeristössä voimassa olevien, tällaisten kulujen korvaamista koskevien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.17 artiklaPalkkausjärjestelmän tarkistaminen1. Tässä luvussa säädettyä palkkausjärjestelmää, jota sovelletaan palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön, ei voida tarkistaa siirtomääräyksen keston aikana.2. Edellä 13 artiklassa tarkoitettua kiinteämääräistä lisäkorvausta tarkistetaan kuitenkin kerran vuodessa yhteisön virkamiesten peruspalkkojen kehityksen mukaisesti ilman taannehtivaa vaikutusta.V LUKUHALLINTOA JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET18 artiklaMäärärahojen osoittaminen - Sopimukset1. Sotilashenkilöiden palvelukseen siirtämisestä aiheutuvat kulut otetaan neuvoston talousarvioon.2. Siirtomääräys pannaan täytäntöön korkeana edustajana toimivan pääsihteerin ja kyseisen jäsenvaltion pysyvän edustajan välisellä kirjeenvaihdolla. Kirjeenvaihdosta on käytävä ilmi myös niiden henkilöiden nimet, jotka saavat vahvistaa tämän päätöksen mukaista siirtomääräystä koskevat yksityiskohtaiset käytännön järjestelyt sekä päättää 12, 13, 14 ja 15 artiklassa tarkoitettujen korvausten maksamisesta. Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri lähettää myös kirjeen, joka koskee siirtomääräyksen jatkamista tai sen keskeyttämistä tai päättämistä. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön on siirtomääräyksensä ensimmäisenä päivänä esittäydyttävä henkilöstö- ja hallintoasiain pääosaston asianomaisessa yksikössä hallinnollisten muodollisuuksien suorittamiseksi. Tehtävien vastaanotto tapahtuu yleensä kuukauden ensimmäisenä päivänä.19 artiklaMaksujen suorittaminenHenkilöstö- ja hallintoasiain pääosaston asianomainen yksikkö suorittaa maksut euroina Belgiassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.20 artiklaTyövälineistökulutPalvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden työtilojen ja -välineiden (toimitilat, kalusteet, laitteet yms.) järjestämisestä aiheutuvat menot on merkittävä neuvoston toimintamäärärahoihin.21 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.22 artiklaTämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. Lindh(1) EYVL L 27, 30.1.2001, s. 4.(2) EYVL L 27, 30.1.2001, s. 7.


Avis juridique important

|

31994D0001

94/1/EHTY, EY: Neuvoston ja komission päätös, tehty 13 päivänä joulukuuta 1993, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välisen Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 001 , 03/01/1994 s. 0001 - 0001 Suomenk. erityispainos Alue 2 Nide 11 s. 0037  Ruotsink. erityispainos Alue 2 Nide 11 s. 0037

NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 13 päivänä joulukuuta 1993,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välisen Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen tekemisestä (94/1/EHTY, EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO jaEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotkaottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 238 artiklan, joka on yhteydessä 228 artiklan 3 kohdan toiseen alakohtaan,ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),sekä katsovat, ettäolisi hyväksyttävä Portossa 2 päivänä toukokuuta 1992 allekirjoitettu Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus Euroopan talousalueesta,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus Euroopan talousalueesta pöytäkirjoineen ja liitteineen sekä päätösasiakirjaan liitetyt julistukset yhteisesti hyväksytyistä pöytäkirjamerkinnöistä ja kirjeenvaihto.Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen tekstit on liitetty tähän päätökseen.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa Euroopan yhteisön puolesta ja komission puheenjohtaja tallettaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta sopimuksen 129 artiklassa tarkoitetun hyväksymiskirjan(2).Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaPh. MAYSTADKomission puolestaPuheenjohtajaJ. DELORS(1) EYVL N:o C 305, 23.11.1992, s. 66(2) EYVL N:o L 1, 3.1.1994, s. 606


title: 2005/113/EU: Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 27 päivänä tammikuuta 2005, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta

text:
               9.2.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 36/7

      NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,
   tehty 27 päivänä tammikuuta 2005,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta
   (2005/113/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
   ottavat huomioon rahaston perustamisesta Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan rahoittamiseksi ja sen varainhoitoa koskevista säännöistä 21 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2002/176/EU (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan parlamentin 14 päivänä joulukuuta 2004 antaman puoltavan lausunnon vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta,
   ottavat huomioon neuvoston 28 päivänä kesäkuuta 2004 antaman puoltavan lausunnon vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta,
   ottavat huomioon komission 19 päivänä lokakuuta 2004 antaman puoltavan lausunnon vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta,
   ovat suorittaneet heidän käsiteltäväkseen annettujen tulostilin, taseen ja tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen tutkimuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 (2) osalta,
   sekä katsovat seuraavaa:

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerille myönnetään vastuuvapaus valmistelukunnan rahoittamiseksi perustetun rahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2003 osalta.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2005.

            Puheenjohtaja

         M. SCHOMMER

      (1)  EYVL L 60, 1.3.2002, s. 56.

      (2)  EUVL C 157, 14.6.2004, s. 1.


title: 2005/2/: EFTA-valtioiden pysyvän komitean päätös N:o 2/2005/PK, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2005 , rahoitusvälineen ja sen alaisten hankkeiden varainhoidon tarkastuksesta

text:
               30.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 332/36

         EFTA-VALTIOIDEN PYSYVÄN KOMITEAN PÄÄTÖS

   N:o 2/2005/PK,
   tehty 28 päivänä huhtikuuta 2005,
   rahoitusvälineen ja sen alaisten hankkeiden varainhoidon tarkastuksesta
   EFTA-VALTIOIDEN PYSYVÄ KOMITEA,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ”ETA-sopimus”, sekä 22 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 47/2000 ETA:n rahoitusvälineen perustamisesta,
   ottaa huomioon 2 päivänä lokakuuta 2000 tehdyn EFTA-valtioiden pysyvän komitean päätöksen N:o 1/2000/PK rahoitusvälinekomitean perustamisesta,
   ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinkomitean päätöksen N:o 5/2002 ja neuvoston päätöksen N:o 2 vuodelta 2002, jolla korvataan neuvoston päätös N:o 6, sekä valvonta- ja tuomioistuinkomitean päätöksen vuodelta 1998,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Rahoitusvälineen ja sen alaisten hankkeiden varainhoidon tarkastuksessa ylintä toimivaltaa käyttää tarkastuslautakunta.
   2 artikla
   EFTA-valtiot ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia, ja näin ollen niiden on kunkin oltava edustettuna tarkastuslautakunnassa, kun lautakunta tarkastaa rahoitusvälineen ja/tai sen alaisten hankkeiden varainhoidon.
   3 artikla
   Tarkastuslautakunta muodostetaan ETA-sopimuksen sopimuspuolina olevien EFTA-valtioiden kansalaisista, joiden olisi mieluiten oltava EFTA-valtioiden ylimpien tilintarkastuselinten jäseniä. Lautakunnan jäsenten on oltava täysin riippumattomia. EFTA:n virkamies voidaan nimittää tilintarkastajaksi kolmen vuoden kuluttua siitä, kun hän on lopettanut työskentelyn EFTA:n elimissä.
   4 artikla
   Tarkastuslautakunnan jäsenet, jotka tarkastavat rahoitusvälineen ja/tai sen alaisten hankkeiden varainhoidon, nimittää EFTA-valtioiden pysyvä komitea. Jäsenet nimitetään neljäksi vuodeksi kerrallaan. Lautakunnan jäsenyys voidaan uusia tavallisesti kerran. EFTA-valtioiden pysyvän komitean nimittämät jäsenet voivat olla samoja henkilöitä kuin ne, jotka valvonta- ja tuomioistuinkomitea nimittää päätöksen N:o 5/2002 nojalla.
   5 artikla
   Tarkastuslautakunnan jäsenet hoitavat tehtäviään täysin riippumattomasti.
   6 artikla
   Tarkastuslautakunta toimittaa rahoitusvälineen ja/tai sen alaisten hankkeiden varainhoidolle asiamukaisen ja oikeasuhteisen tarkastuksen, jonka kustannukset rahoitetaan rahoitusvälineen hallinnollisesta talousarviosta. Pysyvä komitea päättää tarkastukseen myönnettävistä varoista tarkastuslautakunnan esityksen perusteella.
   7 artikla
   Tarkastuslautakunta voi käyttää apunaan ulkopuolisia asiantuntijoita. Ulkopuolisia asiantuntijoita koskevat samat riippumattomuusvaatimukset kuin tarkastuslautakunnan jäseniä.
   8 artikla
   Tarkastuslautakunta laatii EFTA-valtioiden pysyvälle komitealle kertomuksen rahoitusvälineen ja sen alaisten hankkeiden varainhoidon tarkastuksesta. Lautakunta voi tehdä toimenpide-ehdotuksia.
   9 artikla
   Tarkastuslautakunta laatii esityksen rahoitusvälineen ja sen alaisten hankkeiden varainhoidon tarkastuksessa noudatettavaksi työjärjestykseksi ja toimittaa sen EFTA-valtioiden pysyvän komitean hyväksyttäväksi.
   10 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan välittömästi.
   11 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2005.

            EFTA-valtioiden pysyvän komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         Suurlähettiläs B. GRYDELAND

            Pääsihteeri

         William ROSSIER


Avis juridique important

|

31994D0264

94/264/EY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, varajäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

Virallinen lehti nro L 114 , 05/05/1994 s. 0019 - 0019 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0137  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0137

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994,varajäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan (94/264/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan,ottaa huomioon jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä alueiden komiteaan 26 päivänä tammikuuta 1994 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 1998 päättyväksi kaudeksi 26 päivänä tammikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (),sekä katsoo, ettäkomiteassa on vapautunut yksi varajäsenen paikka Matteo Grazianon erottua, mistä on 24 päivänä maaliskuuta 1994 annettu tieto neuvostolle, jaottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään Giuseppe Firrarello varajäseneksi alueiden komiteaan Matteo Grazianon tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 1994.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. MORAITIS() EYVL N:o L 31, 4.2.1994, s. 29