title: Euroopan parlamentin päätös, tehty 5 päivänä toukokuuta 2010, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008

text:
               25.9.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/124

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä toukokuuta 2010,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008
   (2010/510/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2008,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2008 sekä keskuksen vastaukset (1),
   ottaa huomioon neuvoston 16. helmikuuta 2010 antaman suosituksen (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10. helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (3) ja erityisesti sen 12 a artiklan,
   ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0091/2010),

               1.

               myöntää Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Jerzy BUZEK

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 304, 15.12.2009, s. 118.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/125

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   5. toukokuuta 2010,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2008,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2008 sekä keskuksen vastaukset (1),
   ottaa huomioon neuvoston 16. helmikuuta 2010 antaman suosituksen (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10. helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (3) ja erityisesti sen 12 a artiklan,
   ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0091/2010),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävän varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2008 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset,

               B.

               ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti myönsi 23. huhtikuuta 2009 Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007 (5) ja kiinnitti vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa huomiota muun muassa tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettyjen tai peruutettujen määrärahojen suuresta osuudesta sekä tarpeeseen vahvistaa keskuksen ohjelmissa mitattavissa olevat tavoitteet ja indikaattorit ja muodostaa selkeä yhteys asetettujen tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi tarvittavien talousarviovarojen käytön välille;

               1.

               on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin on ilmoittanut keskuksen tilinpäätöksen vuodelta 2008 olevan laillinen ja asianmukainen;

      Toiminta

               2.

               onnittelee keskusta siitä, että se on saanut tilintarkastustuomioistuimelta myönteisen tarkastuslausuman varainhoitovuodelta 2008 myös tilien perustana olevien toimien osalta eikä pelkästään tilien osalta; toteaa, että keskus on edistynyt valtavasti omaisuuden yksilöintiä, rekisteröintiä ja aktivointia koskevan inventointimenettelyn, sisäisen valvonnan menettelyihin liittyvän dokumentoinnin sekä hankintamenettelyjen kehittämisessä;

               3.

               painottaa edelleen, että keskuksen on aihetta ottaa ohjelmoinnissaan käyttöön SMART-tavoitteet ja RACER-indikaattorit voidakseen arvioida toimintansa tuloksia; panee kuitenkin merkille, että keskus on ilmoittanut ottavansa nämä seikat huomioon vuoden 2009 ohjelmassaan; kehottaa keskusta harkitsemaan myös Ganttin prosessikaavion käyttöönottoa kaikkien operatiivisten toimiensa suunnittelussa, jotta on mahdollista yksilöidä nopeasti kunkin toimihenkilön hankkeen parissa käyttämä aika ja suosia menettelytapaa, jossa keskitytään tulosten saavuttamiseen;

               4.

               panee kuitenkin tyytyväisenä merkille keskuksen halukkuuden ottaa käyttöön vuonna 2010 henkilöstönsä keskuksen hankkeisiin käyttämää aikaa koskeva kokeellinen kirjanpito;

               5.

               kehottaa keskusta esittämään tilintarkastustuomioistuimen seuraavaan kertomukseen liitettävässä taulukossa vertailun vastuuvapausmenettelyn kohteena olevan vuoden tuloksista ja edellisen varainhoitovuoden tuloksista, jotta vastuuvapauden myöntävällä viranomaisella on mahdollisuus arvioida paremmin keskuksen toimintaa eri vuosina;

               6.

               pitää Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen ja Euroopan koulutussäätiön tiivistä yhteistyötä ja synergiaa myönteisenä niiden toiminta-alojen samankaltaisuuden vuoksi; vaatii kumpaakin virastoa esittämään vuoden 2009 toimintakertomuksissaan yhteistyösopimusta koskevan yksityiskohtaisen seurantakertomuksen;

      Talousarvio- ja varainhallinto

               7.

               kiinnittää huomiota siihen, että keskus on jälleen kerran siirtänyt määrärahoja seuraavaan varainhoitovuoteen (25 prosenttia maksumäärärahoista eli 1 400 000 euroa); korostaa tilanteen osoittavan, että toimintaan kohdennettujen jaksotettujen määrärahojen ohjelmoinnissa ja seurannassa on puutteita;

      Henkilöstö

               8.

               toteaa, että keskuksessa työskentelee 128 henkilöä ja vuonna 2009 otettiin käyttöön suoritusarviointijärjestelmä; odottaa tietoa järjestelmän käyttöönoton tuloksista;

      Sisäinen tarkastus

               9.

               onnittelee keskusta siitä, että se on ensimmäinen erillisvirasto, joka suostui vapaaehtoisesti eettisten periaatteiden kokeiluluonteiseen tarkastukseen; panee merkille, että kolme tilintarkastajaa suoritti tämän tarkastuksen 16.–20. helmikuuta 2009 ja että sisäisen tarkastuksen yksikkö vahvisti, että keskus on kehittänyt eettisesti moitteettoman toimintaympäristön;

               10.

               toteaa, että virasto on toteuttanut vuodesta 2006 alkaen 15 sisäisen tarkastuksen yksikön antamasta kaikkiaan 30 suosituksesta; panee merkille, että 15 toteuttamattomasta suosituksesta kuusi luokitellaan ”erittäin tärkeäksi” ja ne liittyvät pääasiassa henkilöstöhallintoon (esimerkiksi henkilöstön suoritukset, henkilökohtaisten tavoitteiden asettaminen ja henkilöstökomitean roolin ja vastuiden vahvistaminen); odottaa parannuksia tällä alalla, joka on erittäin tärkeä keskuksen työn kannalta, ja pyytää tietoja asiasta;

               11.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta EU:n erillisvirastojen toiminnasta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 5. toukokuuta 2010 antamaansa päätöslauselmaan (6).

      (1)  EUVL C 304, 15.12.2009, s. 118.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  EUVL L 255, 26.9.2009, s. 141.

      (6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0139 (katso tämän virallisen lehden sivu 241).


Avis juridique important

|

32003D0662

2003/662/YUTP: Neuvoston päätös 2003/662/YUTP, tehty 26 päivänä toukokuuta 2003, sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Turkin tasavallan välillä Turkin tasavallan osallistumisesta Euroopan unionin johtamiin joukkoihin entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa

Virallinen lehti nro L 234 , 20/09/2003 s. 0022 - 0022

Neuvoston päätös 2003/662/YUTP,tehty 26 päivänä toukokuuta 2003,sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Turkin tasavallan välillä Turkin tasavallan osallistumisesta Euroopan unionin johtamiin joukkoihin entisessä Jugoslavian tasavallassa MakedoniassaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto hyväksyi 27 päivänä tammikuuta 2003 yhteisen toiminnan 2003/92/YUTP(1) Euroopan unionin sotilasoperaatiosta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.(2) Yhteisen toiminnan 8 artiklan mukaan kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisessa sopimuksessa.(3) Korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut 18 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri on neuvotellut Turkin tasavallan kanssa sopimuksen Turkin tasavallan osallistumisesta Euroopan unionin johtamiin joukkoihin entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.(4) Tämä sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Turkin tasavallan välinen sopimus Turkin tasavallan osallistumisesta Euroopan unionin johtamiin joukkoihin entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.4 artiklaTätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se tehdään.Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Drys(1) EUVL L 34, 11.2.2003, s. 26.


Avis juridique important

|

31997D0419(01)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös työjärjestyksen liitteen II muuttamisesta (määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi)

Virallinen lehti nro L 103 , 19/04/1997 s. 0003 - 0003

EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖS työjärjestyksen liitteen II muuttamisesta (määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi)EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN, jokaottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo,että Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liityttyä Euroopan yhteisöihin on vahvistettava määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi niiden asianosaisten osalta, joiden vakituinen kotipaikka on uusissa jäsenvaltioissa,ja että työjärjestyksen liitettä II, sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä kesäkuuta 1991, on tämän vuoksi muutettava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTyöjärjestyksen liitteessä II olevan 1 artiklan kolmas luetelmakohta korvataan seuraavasti:"- Tanskan kuningaskunnan Euroopassa sijaitsevien alueiden, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Irlannin, Italian tasavallan, Itävallan tasavallan, Portugalin tasavallan (lukuun ottamatta Azoreita ja Madeiraa), Suomen tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta: kymmenen päivää".2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Se tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 11 päivänä maaliskuuta 1997.


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 84/16/KOL, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 101. kerran lisäämällä uudet suuntaviivat Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden arvioimiseksi [2017/267]

text:
               16.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 39/49

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 84/16/KOL,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016,
   valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 101. kerran lisäämällä uudet suuntaviivat Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden arvioimiseksi [2017/267]
   EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka
   OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,
   ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.
   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.
   Euroopan komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2014 tiedonannon Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista (1). Tiedonantoa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 201431 päivään joulukuuta 2020.
   Tiedonannolla on merkitystä myös Euroopan talousalueelle.
   ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.
   ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 9 olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.
   ON kuullut Euroopan komissiota,
   ON kuullut EFTA-valtioita 25 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan valtiontukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä lisäämällä uudet suuntaviivat Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden arvioimiseksi. Uudet suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat erottamattoman osan sitä.
   2 artikla
   Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2016.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Sven Erik SVEDMAN

            Puheenjohtaja

         Frank BÜCHEL

            Kollegion jäsen

      (1)  EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4.

      LIITE

         Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden arviointia koskevat suuntaviivat
          (1)

      SISÄLLYS

                  1.

               Johdanto

                  2.

               Soveltamisala

                  3.

               Tukikelpoisuusperusteet

                  3.1

               Hankkeen määritelmä

                  3.2

               Euroopan yhteinen etu

                  3.2.1

               Yleiset kumulatiiviset arviointiperusteet

                  3.2.2

               Yleiset myönteiset indikaattorit

                  3.2.3

               Erityiset arviointiperusteet

                  3.3

               Hankkeen tärkeys

                  4.

               Soveltuvuusperusteet

                  4.1

               Tuen tarpeellisuus ja suhteellisuus

                  4.2

               Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen ehkäiseminen ja tasapainotesti

                  4.3

               Avoimuus

                  5.

               Loppusäännökset

                  5.1

               Ilmoitusvelvollisuus

                  5.2

               Jälkiarviointi ja raportointi

                  5.3

               Voimaantulo, voimassaolo ja tarkistaminen

            Tukikelpoiset kustannukset
      1.   Johdanto

                  1.

                  Suuntaviivojen tässä luvussa annetaan ohjeita siitä, kuinka Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta arvioidaan valtiontukisääntöjen nojalla.

                  2.

                  Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet saattavat vaikuttaa merkittävästi talouskasvuun, työllisyyteen ja Euroopan talousalueen (ETA) teollisuuden ja talouden kilpailukykyyn, sillä niillä on positiivisia heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin ja yhteiskuntaan.

                  3.

                  Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet mahdollistavat osaamisen, asiantuntemuksen, taloudellisten resurssien ja talouden toimijoiden yhdistämisen koko ETA-alueella sellaisten merkittävien markkinoiden toimintapuutteiden tai järjestelmän toimintahäiriöiden voittamiseksi ja sellaisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi, joita ei muuten voitaisi ratkaista. Niiden tarkoituksena on saattaa yhteen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita toteuttamaan suuria hankkeita, jotka tuovat merkittäviä hyötyjä ETA-alueelle ja sopimuspuolten kansalaisille.

                  4.

                  Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita voi liittyä kaikkiin politiikkoihin ja toimiin, joilla täytetään yhteisiä eurooppalaisia tavoitteita. Näitä ovat erityisesti Eurooppa 2020 -strategian (2) tavoitteet, Euroopan unionin lippulaivahankkeet ja talouskasvun kannalta tärkeät alat, kuten keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (3).

                  5.

                  Valtiontukiuudistusaloitteella (4) pyritään suuntaamaan valtiontuki Euroopan yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin Eurooppa 2020 -strategian prioriteettien mukaisesti, jotta voidaan korjata markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt, jotka estävät kasvun ja työllisyyden edistämisen ja yhdentyneiden, dynaamisten ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden kehittämisen. Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein viranomaisten merkittävää osallistumista, koska markkinoilta ei muuten saataisi rahoitusta tällaisiin hankkeisiin. Tässä tiedonannossa määritellään säännöt sen varmistamiseksi, että tasapuoliset toimintaedellytykset säilyvät sisämarkkinoilla, jos tällaisten hankkeiden julkinen rahoitus on valtiontukea.

                  6.

                  Valtiontukiuudistus tarjoaa hyvän tilaisuuden päivittää nykyiset ohjeet ja yhdistää ne yhteen asiakirjaan. Tavoitteena on yhdenmukaistaa ohjeet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja valtiontukiuudistuksen tavoitteiden kanssa sekä ulottaa ne koskemaan muita aloja, joilla niitä voitaisiin soveltaa. Nämä suuntaviivat korvaavat sen vuoksi kaikki Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin liittyvät nykyiset säännökset. Näissä suuntaviivoissa annetaan sopimuspuolille ohjeita, jotka koskevat yksinomaan Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita ja joita sovelletaan kaikkiin aloihin. Ohjeiden tarkoituksena on kannustaa kehittämään merkittäviä yhteistyöhankkeita, joilla edistetään Euroopan yhteistä etua.

                  7.

                  ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana. Näissä suuntaviivoissa annetaan ohjeet siitä, mitä perusteita EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, soveltaa arvioidessaan valtiontukea Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen. Ensin määritellään suuntaviivojen soveltamisala ja sen jälkeen luetellaan arviointiperusteet, joiden perusteella valvontaviranomainen arvioi tällaisten hankkeiden luonnetta ja merkitystä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. Tämän jälkeen selvitetään, kuinka valvontaviranomainen arvioi Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävän julkisen rahoituksen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan valtiontukisääntöjen nojalla.

                  8.

                  Näissä suuntaviivoissa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että tuki Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen voidaan katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi myös muiden ETA-sopimuksen määräysten, erityisesti 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan, ja niiden täytäntöönpanosääntöjen perusteella. Valtiontukilainsäädäntöä ollaan parhaillaan uudistamassa, jotta parannettaisiin sopimuspuolten mahdollisuuksia tukea tärkeitä hankkeita, joilla korjataan markkinoiden toimintapuutteita ja vastataan koheesiohaasteisiin eri alueilla kestävän kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Kyseisissä säännöksissä ei ehkä kuitenkaan oteta täysimääräisesti huomioon Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden erityispiirteitä, jotka voivat edellyttää erityisiä tukikelpoisuutta, ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuutta ja menettelyjä koskevia säännöksiä. Näissä suuntaviivoissa annetaan tällaiset erityissäännökset.

            2.   Soveltamisala

                  9.

                  Näitä suuntaviivoja sovelletaan Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla.

                  10.

                  Näitä suuntaviivoja ei sovelleta seuraaviin:

                              a)

                              toimenpiteet, joihin sisältyy tukea vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa nykyisissä tai myöhemmissä suuntaviivoissa (5), sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina;

                              b)

                              toimenpiteet, joihin sisältyy tukea yrityksille, joita koskee sellaiseen valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi;

                              c)

                              tukitoimenpiteet, jotka ovat niihin liittyvien ehtojen vuoksi tai niiden rahoitustavan vuoksi ETA:n oikeuden (6) vastaisia, erityisesti

                                          —

                                          tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on päätoimipaikka kyseisessä sopimuspuolessa tai että se on sijoittautunut pääasiallisesti kyseiseen sopimuspuoleen;

                                          —

                                          tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaaja käyttää kotimaassa tuotettuja tuotteita tai kotimaisia palveluja;

                                          —

                                          tukitoimenpiteet, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta hyödyntää tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tuloksia muissa sopimuspuolissa.

            3.   Tukikelpoisuusperusteet

                  11.

                  Määritettäessä sitä, kuuluuko hanke ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

            3.1   Hankkeen määritelmä

                  12.

                  Ehdotettu tuki koskee yksittäistä hanketta, jonka tavoitteet sekä toteuttamisehdot, osallistujat ja rahoitus on määritelty selvästi (7).

                  13.

                  Valvontaviranomainen voi myös katsoa tukikelpoiseksi ”integroidun hankkeen”, toisin sanoen joukon sellaiseen yhteiseen rakenteeseen, etenemissuunnitelmaan tai ohjelmaan sisältyviä yksittäisiä hankkeita, jolla pyritään samaan tavoitteeseen johdonmukaisen järjestelmällisen lähestymistavan perusteella. Integroidun hankkeen yksittäiset osat voivat koskea toimitusketjun eri tasoja, mutta niiden on täydennettävä toisiaan ja oltava välttämättömiä Euroopan edun mukaisen tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi (8).

            3.2   Euroopan yhteinen etu

      3.2.1   Yleiset kumulatiiviset arviointiperusteet

                  14.

                  Hankkeen on edistettävä konkreettisella, selvällä ja todennettavissa olevalla tavalla yhden tai useamman Euroopan edun mukaisen tavoitteen saavuttamista ja sillä on oltava merkittävä vaikutus ETA:n kilpailukykyyn, kestävään kasvuun, yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseen tai arvonmuodostukseen kaikkialla ETA-alueella.

                  15.

                  Hankkeen on edistettävä merkittävällä tavalla unionin tavoitteiden saavuttamista, esimerkiksi oltava erittäin tärkeä Eurooppa 2020 -strategian, eurooppalaisen tutkimusalueen, kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskevan eurooppalaisen strategian (9), Euroopan energiastrategian (10), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (11), Euroopan energiavarmuusstrategian (12), Euroopan elektroniikkastrategian, Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen ja unionin lippulaivahankkeiden, kuten innovaatiounionin (13), Euroopan digitaalistrategian (14), resurssitehokkaan Euroopan (15) ja globalisaation aikakauden yhdennetyn teollisuuspolitiikan (16), kannalta.

                  16.

                  Hankkeessa on tavallisesti oltava mukana useampi kuin yksi sopimuspuoli (17), ja sen tuomat hyödyt eivät saa rajoittua rahoittaviin sopimuspuoliin, vaan niiden on ulotuttava laajaan osaan ETA-aluetta. Hankkeen hyödyt on määriteltävä selvästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla (18).

                  17.

                  Hankkeen hyödyt eivät saa rajoittua asianomaisiin yrityksiin tai kyseessä olevaan toimialaan, vaan niillä pitäisi olla laajempaa merkitystä Euroopan talouden tai yhteiskunnan kannalta positiivisten heijastusvaikutusten kautta (näitä ovat esimerkiksi systeemiset vaikutukset arvoketjun eri tasoilla tai tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, vaihtoehtoiset käyttötavat muilla toimialoilla tai liikennemuotosiirtymä), jotka on määritelty selkeästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla.

                  18.

                  Tuensaajan on osallistuttava hankkeen rahoitukseen.

                  19.

                  Hankkeessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan ympäristön kannalta haitalliset tuet on poistettava asteittain. Tähän periaatteeseen on viitattu etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa (19).

            3.2.2   Yleiset myönteiset indikaattorit

                  20.

                  Edellä 3.2.1 jaksossa vahvistettujen kumulatiivisten arviointiperusteiden lisäksi valvontaviranomainen suhtautuu tukeen myönteisemmin, kun

                              a)

                              hanke on suunniteltu siten, että kaikki kiinnostuneet sopimuspuolet voivat osallistua, kun otetaan huomioon hankkeen tyyppi, tavoite sekä sen rahoitustarpeet;

                              b)

                              hankkeen suunnittelussa on mukana Euroopan komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle Euroopan komissio on siirtänyt valtuuksiaan, kuten Euroopan investointipankki;

                              c)

                              hankkeen valinnassa on mukana Euroopan komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle Euroopan komissio on siirtänyt valtuuksiaan, jos kyseinen yksikkö toimii tässä tarkoituksessa täytäntöönpanorakenteena;

                              d)

                              hankkeen hallintorakenteessa on mukana Euroopan komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle Euroopan komissio on siirtänyt valtuuksiaan, ja useita sopimuspuolia;

                              e)

                              hankkeeseen liittyy merkittävää yhteistyöhön perustuvaa vuorovaikutusta ottaen huomioon yhteistyökumppanien lukumäärä, eri toimialojen järjestöjen osallistuminen tai eri kokoisten yritysten osallistuminen;

                              f)

                              hankkeeseen liittyy yhteisrahoitusta EFTAn tai Euroopan unionin rahastosta (20).

            3.2.3   Erityiset arviointiperusteet

                  21.

                  T&K&I-hankkeiden on oltava luonteeltaan erittäin innovatiivisia tai niiden on tuotettava suurta lisäarvoa T&K&I-toiminnalle ottaen huomioon kehityksen viimeisin taso kyseessä olevalla alalla.

                  22.

                  Hankkeiden, joissa on kyse teollisesta hyödyntämisestä, on mahdollistettava sellaisen uuden tuotteen tai palvelun kehittäminen, jonka tutkimus- ja innovaatiosisältö on korkea, ja/tai perustavanlaatuisesti innovatiivisen tuotantoprosessin käyttöönotto. Olemassa olevien laitosten säännöllistä parantamista ilman innovatiivista ulottuvuutta ja uudempien versioiden kehittämistä olemassa olevista tuotteista ei katsota Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi.

                  23.

                  Ympäristö-, energia- ja liikennealan hankkeiden on oltava joko erittäin tärkeitä unionin ympäristöstrategian, energiastrategian, mukaan lukien energian toimitusvarmuus, tai liikennestrategian kannalta tai edistettävä merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa näillä ja myös muilla toimialoilla.

            3.3   Hankkeen tärkeys

                  24.

                  Jotta hanke voitaisiin luokitella Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi, sen on oltava tärkeä määrällisesti tai laadullisesti. Sen olisi joko oltava kooltaan tai soveltamisalaltaan erityisen suuri ja/tai sen olisi merkittävä erittäin huomattavaa teknologista tai taloudellista riskiä.

            4.   Soveltuvuusperusteet

                  25.

                  Arvioidessaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella valvontaviranomainen ottaa huomioon seuraavat perusteet (21).

                  26.

                  Valvontaviranomainen suorittaa tasapainotestin arvioidakseen, ovatko odotetut myönteiset vaikutukset suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, kuten jäljempänä esitetään.

                  27.

                  Hankkeen luonteen vuoksi valvontaviranomainen voi katsoa, että markkinoiden toimintapuutteita tai muita merkittäviä järjestelmän toimintahäiriöitä oletetaan esiintyvän ja hankkeen oletetaan edistävän Euroopan yhteistä etua, jos hanke täyttää edellä 3 jaksossa esitetyt tukikelpoisuusperusteet.

            4.1   Tuen tarpeellisuus ja suhteellisuus

                  28.

                  Tuella ei saa kattaa yritykselle hankkeesta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. Hankkeen toteuttamisen olisi oltava mahdotonta ilman tukea, tai se pitäisi toteuttaa pienempänä tai soveltamisalaltaan suppeampana tai eri tavalla, mikä rajoittaisi merkittävästi hankkeesta odotettavissa olevaa hyötyä (22). Tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan siinä tapauksessa, että samaan tulokseen ei voitaisi päästä pienemmällä tukimäärällä.

                  29.

                  Sopimuspuolen on toimitettava valvontaviranomaiselle riittävät tiedot tuetusta hankkeesta sekä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, joka vastaa tilannetta, jossa yksikään sopimuspuoli ei myönnä tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, tai selvästi määritelty ja riittävän ennustettava vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaaja on harkinnut sisäisessä päätöksenteossaan, ja se voi koskea vaihtoehtoista hanketta, joka toteutetaan kokonaan tai osittain ETA:n ulkopuolella.

                  30.

                  Jos vaihtoehtoista hanketta ei ole, valvontaviranomainen tarkistaa, että tukimäärä ei ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi sellaisen sisäisen tuottoprosentin saavuttamisen, joka vastaa ala- tai yrityskohtaista raja-arvoa tai vähimmäistuottovaatimusta. Tuensaajan muissa samantyyppisissä investointihankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, sen pääomakustannuksia kokonaisuudessaan tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneita tuottoprosentteja voidaan myös käyttää tähän tarkoitukseen. Kaikki asiaankuuluvat odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt hankkeen koko kestoaikana on otettava huomioon.

                  31.

                  Tuen enimmäistaso määritetään ottaen huomioon havaittu rahoitusvaje suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Tuki-intensiteetti voi olla jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos se on perusteltua rahoitusvajetta koskevan analyysin perusteella. Rahoitusvajeella tarkoitetaan positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotusta investoinnin pitoaikana, diskontattuna niiden nykyarvoon asianmukaisen diskonttaustekijän perusteella, joka kuvastaa tuottoastetta, jota ilman tuensaaja ei toteuttaisi hanketta erityisesti siihen liittyvien riskien vuoksi. Tukikelpoisia kustannuksia ovat liitteessä vahvistetut kustannukset (23).

                  32.

                  Jos esimerkiksi yrityksen sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että tuensaajalla on selvästi valittavana joko tuetun hankkeen toteuttaminen tai vaihtoehtoisen hankkeen toteuttaminen ilman tukea, valvontaviranomainen vertaa tuetussa hankkeessa ja vaihtoehtoisessa hankkeessa odotettuja investoinnin nettomääräisiä nykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyyden.

                  33.

                  Valvontaviranomainen ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:

                              a)

                              :

                              Tavoitellun muutoksen määrittely

                              :

                              Sopimuspuolen on määriteltävä tarkasti toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon tai soveltamisalan laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen. Käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailulla, jolla selvitetään, mikä odotettu tulos olisi ja kuinka paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen.

                              b)

                              :

                              Kannattavuus-taso

                              :

                              Jos hankkeen toteuttaminen ei olisi yksityiselle yritykselle riittävän kannattavaa ilman tukea mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus.

                  34.

                  Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi valvontaviranomainen voi ottaa huomioon sen, että ETA:n ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat (kolmen viime vuoden aikana) suoraan tai välillisesti saaneet tai tulevat saamaan intensiteetiltään vastaavaa tukea samanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen sopimuspuolen on mahdollisuuksien mukaan toimitettava valvontaviranomaiselle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos valvontaviranomaisella ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevia todisteita, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin.

                  35.

                  Todisteita hankkiessaan valvontaviranomainen voi käyttää tutkintavaltuuksiaan (24).

                  36.

                  Tukiväline on valittava sen mukaan, millaiset markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt sillä pyritään poistamaan. Jos ongelmana on esimerkiksi rahoituksen huono saatavuus, sopimuspuolten olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena (25). Jos yritykselle on tarpeen tarjota myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Takaisin maksettavia tukivälineitä pidetään yleensä myönteisenä indikaattorina.

                  37.

                  Energiavarmuutta ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet on otettava tarvittaessa huomioon arvioinnissa.

                  38.

                  Valvontaviranomainen suhtautuu myönteisemmin hankkeisiin, joissa tuensaajien tai riippumattomien yksityisten sijoittajien oma rahoitusosuus on merkittävä. Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden osuus sekä maa-alueet on laskettava markkinahintaan.

                  39.

                  Tuensaajien valintaa avoimella ja syrjimättömällä tarjouskilpailulla pidetään myönteisenä indikaattorina.

            4.2   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen ehkäiseminen ja tasapainotesti

                  40.

                  Sopimuspuolen olisi esitettävä todisteita siitä, että ehdotettu tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen politiikan väline hankkeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tukitoimenpiteen ei katsota olevan tarkoituksenmukainen, jos sama tulos on mahdollista saavuttaa vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä.

                  41.

                  Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena sopimuspuolten väliseen kauppaan, on oltava rajalliset ja Euroopan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat.

                  42.

                  Arvioidessaan tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen keskittyy analyysissaan todennäköiseen vaikutukseen, joka tuella voi olla yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla, myös tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, sekä ylikapasiteetin riskiin.

                  43.

                  Valvontaviranomainen arvioi markkinoiden sulkemisen ja määräävän markkina-aseman riskiä erityisesti silloin, kun tutkimustuloksia ei levitetä tai niiden levittäminen on rajallista. Infrastruktuurin (26) rakentamista koskevissa hankkeissa on varmistettava avoin ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria ja syrjimätön hinnoittelu (27).

                  44.

                  Valvontaviranomainen arvioi mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan, esimerkiksi sopimuspuolten välisen tukikilpailun riskin, joka voi nousta esiin erityisesti sijaintipaikan valinnan yhteydessä.

            4.3   Avoimuus

                  45.

                  Sopimuspuolten on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen internetissä kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

                              a)

                              tukitoimenpiteen ja sen täytäntöönpanosäännösten teksti tai linkki siihen;

                              b)

                              tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet;

                              c)

                              yksittäisen tuensaajan nimi, tuen muoto ja määrä kullekin tuensaajalle, myöntämispäivä, yrityksen tyyppi (pk-yritys / suuri yritys); alue, jolla tuensaaja sijaitsee (NUTS II-tasolla); ja tuensaajayrityksen toiminnan pääasiallinen toimiala (NACE:n kolminumerotasolla) (28).

                  46.

                  Tästä vaatimuksesta voidaan luopua, jos yksittäisen tuen määrä on alle 500 000 euroa. Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavilla (29). Sopimuspuolia ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016.

            5.   Loppusäännökset

      5.1   Ilmoitusvelvollisuus

                  47.

                  Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti sopimuspuolten on ilmoitettava valvontaviranomaiselle etukäteen, jos ne aikovat myöntää tai muuttaa valtiontukea, mukaan lukien tukea Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle.

                  48.

                  Samaan Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen osallistuvia sopimuspuolia pyydetään esittämään yhteinen ilmoitus valvontaviranomaiselle, jos se on mahdollista.

            5.2   Jälkiarviointi ja raportointi

                  49.

                  Hankkeen toteuttaminen edellyttää säännöllistä raportointia. Valvontaviranomainen voi tarvittaessa pyytää jälkiarvioinnin suorittamista.

            5.3   Voimaantulo, voimassaolo ja tarkistaminen

                  50.

                  Näitä suuntaviivoja sovelletaan niiden antamispäivästä 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.

                  51.

                  Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu valvontaviranomaisen verkkosivuilla, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu ennen niiden julkaisupäivämäärää.

                  52.

                  Kuten valtiontuen suuntaviivojen (30) II osassa olevassa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavia sääntöjä koskevassa luvussa todetaan, valvontaviranomainen soveltaa ilmoittamattomaan tukeen näitä suuntaviivoja, jos tuki on myönnetty niiden voimaantulon jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana.

                  53.

                  Valvontaviranomainen voi päättää näiden suuntaviivojen muuttamisesta milloin tahansa, jos se on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden politiikanalojen, kansainvälisten sitoumusten, markkinakehityksen tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

         (1)  Nämä suuntaviivat vastaavat 20 päivänä kesäkuuta 2014 julkaistua Euroopan komission tiedonantoa Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista (EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4).

         (2)  Komission tiedonanto ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, KOM(2010) 2020 lopullinen, 3. maaliskuuta 2010.

         (3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen”, COM(2012) 341 final, 26. kesäkuuta 2012.

         (4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n valtiontukiuudistus, COM(2012) 209 final, 8. toukokuuta 2012.

         (5)  Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen, annettu päätöksellä N:o 321/14/KOL (EUVL L 271, 16.10.2015, s. 35, ja ETA-täydennysosa N:o 62, 15.10.2015, s. 1). Kuten kyseisten suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi edistämään muita julkisen politiikan tavoitteita, ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu.

         (6)  Ks. esim. asia C-156/98, Saksa v. komissio, EU:C:2000:467, 78 kohta, ja asia C-333/07, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, 94–116 kohta.

         (7)  Kun kahta tai useampaa tutkimus- ja kehityshanketta ei voida selvästi erottaa toisistaan ja erityisesti jos niiden teknologisen menestymisen todennäköisyys on toisistaan riippuvainen, ne on katsottava yhdeksi hankkeeksi. Tukea hankkeeseen, joka johtaa pelkästään hankkeen sijaintipaikan muuttumiseen ETA:n sisällä ilman, että hankkeen luonne, koko tai soveltamisala muuttuu, ei katsota ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

         (8)  Jäljempänä yksittäisestä hankkeesta ja integroidusta hankkeesta käytetään nimitystä ’hanke’.

         (9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen”, COM(2012) 341 final, 26. kesäkuuta 2012.

         (10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Energia 2020 – Strategia kilpailukykyisen, kestävän ja varman energiansaannin turvaamiseksi”, KOM(2010) 639 lopullinen, 10. marraskuuta 2010.

         (11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030”, COM(2014) 15 final, 22. tammikuuta 2014.

         (12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle –”Euroopan energiavarmuusstrategia”, COM(2014) 330 final, 28. toukokuuta 2014.

         (13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, KOM(2010) 546 lopullinen, 6. lokakuuta 2010.

         (14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Euroopan digitaalistrategia”, KOM(2010) 245 lopullinen, 26.8.2010, sellaisena kuin se on tunnustettu ETA:n yhteisen parlamentaarisen komitean 26 päivänä lokakuuta 2010 pidetyssä 37. kokouksessa annetussa päätöslauselmassa.

         (15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – ”Resurssitehokas Eurooppa – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke”, KOM(2011) 21, 26. tammikuuta 2011.

         (16)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle”, KOM(2010) 614 lopullinen, 28. lokakuuta 2010.

         (17)  Lukuun ottamatta yhteenliitettyjä tutkimusinfrastruktuureja ja TEN-T-hankkeita, jotka ovat pohjimmiltaan kansainvälisesti merkittäviä, koska ne kuuluvat fyysisesti yhteenliitettyyn rajat ylittävään verkkoon tai ovat olennaisen tärkeitä rajat ylittävän liikenteen ohjauksen ja yhteentoimivuuden parantamiseksi.

         (18)  Pelkästään se, että hankkeen toteuttavat eri maissa sijaitsevat yritykset, tai että tutkimusinfrastruktuuri on myöhemmin eri ETA-valtioihin sijoittautuneiden yritysten käytössä, ei riitä hankkeen luokittelemiseksi Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi. Unionin tuomioistuin on todennut, että hankkeen voidaan kuvailla koskevan Euroopan yhteistä etua, kun se on osa valtioiden välistä eurooppalaista ohjelmaa, jota useiden ETA-valtioiden hallitukset tukevat yhdessä, tai kun se on seurausta useiden ETA-valtioiden yhdenmukaistetusta toiminnasta yhteisen uhan torjumiseksi. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87, Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel v. komissio, EU:C:1988:132, 22 ja 23 kohta.

         (19)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”, KOM(2011) 571 lopullinen, 20. syyskuuta 2011.

         (20)  ETA:n tai Euroopan unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima EFTAn tai Euroopan unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti sopimuspuolten määräysvaltaan, ei ole valtiontukea.

         (21)  Oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisella on harkintavalta Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden arvioinnissa. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87, Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel v. komissio, tuomio 8.3.1988, Kok., s. 1573, 21 kohta.

         (22)  Tukihakemus on tehtävä ennen töiden aloittamista eli joko ennen investoinnin rakennustöiden aloittamista tai ennen ensimmäistä vakaata sitoumusta tilata laitteita tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen. Maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi.

         (23)  Jos kyseessä on integroitu hanke, tukikelpoiset kustannukset on esitettävä kunkin yksittäisen hankkeen tasolla.

         (24)  Ks. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 734/2013 1 artiklan 3 kohta (EUVL L 204, 31.7.2013, s. 15). Näiden suuntaviivojen hyväksymisajankohtana harkittiin asetuksen (EU) N:o 734/2013 sisällyttämistä ETA-sopimukseen. Asetus (EY) N:o 659/1999 sisällytettiin ETA-sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 164/2001 (EUVL L 65, 7.3.2002, s. 46, ja ETA-täydennysosa N:o. 13, 7.3.2002, s. 26).

         (25)  Takauksina myönnetyt tuet on rajattava ajallisesti, ja lainojen muodossa myönnettyihin tukiin on sovellettava takaisinmaksuaikoja.

         (26)  Epäselvyyksien välttämiseksi on todettava, että pilottituotantolinjoja ei katsota infrastruktuureiksi.

         (27)  Kun hankkeessa on kyse energiainfrastruktuurista, siihen on sovellettava tariffisääntelyä ja verkkoonpääsyn sääntelyä sekä tilaajayhteyksien eriyttämistä koskevia vaatimuksia sisämarkkinalainsäädännön mukaisesti.

         (28)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja edellyttäen valvontaviranomaisen hyväksyntää (salassapitovelvollisuutta valtiontukipäätöksissä koskeva luku, päätös N:o 15/04/KOL, julkaistu EUVL:ssä L 154, 8.6.2006, s. 27, ja ETA-täydennysosassa N:o 29, 8.6.2006, s. 1).

         (29)  Nämä tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, sopimuspuolten on huolehdittava näiden tietojen julkaisemisesta jälkikäteen viimeistään kuuden kuukauden kuluessa valvontaviranomaisen päätöksen päivämäärästä. Tietojen on oltava saatavilla sellaisessa muodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan ja julkaisemisen internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa.

         (30)  Päätös N:o 154/07/KOL (EUVL L 73, 19.3.2009, s. 23, ja ETA-täydennysosa N:o 15, 19.3.2009, s. 1).

         Lisäys

            Tukikelpoiset kustannukset

                     a)

                     Toteutettavuustutkimukset, mukaan lukien valmistelevat tekniset tutkimukset, ja hankkeen toteuttamisen edellyttämien lupien hankkimisesta aiheutuvat kustannukset.

                     b)

                     Välineiden ja laitteiden (mukaan lukien laitokset ja kuljetusajoneuvot) kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna.

                     c)

                     Rakennusten, infrastruktuurin ja maa-alueiden hankinnasta (tai rakentamisesta) aiheutuvat kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos nämä kustannukset määritetään suhteessa kaupalliseen luovutusarvoon tai todella aiheutuneisiin pääomakustannuksiin poistokustannusten sijasta, maa-alueen, rakennuksen tai infrastruktuurin jäännösarvo olisi vähennettävä rahoitusvajeesta joko etukäteen tai jälkikäteen.

                     d)

                     Kustannukset, joita aiheutuu hankkeen kannalta välttämättömistä muista materiaaleista, tarvikkeista ja muista vastaavista tuotteista.

                     e)

                     Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten.

                     f)

                     T&K&I-toiminnoista, myös ensimmäiseen teolliseen hyödyntämiseen (1) liittyvistä T&K&I-toiminnoista, suoraan aiheutuvat henkilöstö- ja hallintokustannukset (mukaan lukien yleiskustannukset) tai infrastruktuurihankkeessa infrastruktuurin rakentamisen aikaiset henkilöstö- ja hallintokustannukset.

                     g)

                     Kun on kyse tuesta ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskevalle hankkeelle, pääoma- ja toimintamenot (CAPEX ja OPEX), kunhan teollinen hyödyntäminen on jatkoa T&K&I-toiminnalle (2) ja siihen itseensä sisältyy erittäin tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Toimintamenojen on liityttävä hankkeen tällaiseen komponenttiin.

                     h)

                     Muita perusteltuja kustannuksia voidaan hyväksyä, jos ne liittyvät erottamattomasti hankkeen toteuttamiseen, lukuun ottamatta toimintakustannuksia, jotka eivät kuulu g kohdan soveltamisalaan.

            (1)  Ensimmäisellä teollisella hyödyntämisellä tarkoitetaan pilottilaitteiden kehittämistä pidemmälle tai laatuaan ensimmäisiä laitteita tai tiloja, joita käytetään pilottihankkeen jälkeisissä vaiheissa, mukaan lukien testausvaihe, mutta ei massatuotannossa tai kaupallisessa toiminnassa.

            (2)  Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen toteuttajan ei tarvitse olla T&K&I-toiminnan toteuttaja kunhan ensimmäinen teollinen hyödyntäjä hankkii oikeudet käyttää aikaisemman T&K&I-toiminnan tuloksia ja T&K&I-toiminta ja ensimmäinen teollinen hyödyntäminen kuuluvat molemmat samaan hankkeeseen ja niistä ilmoitetaan yhdessä.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/2331, annettu 4 päivänä joulukuuta 2015, vuonna 2016 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä (EKP/2015/42)

text:
               12.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 328/121

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/2331,
   annettu 4 päivänä joulukuuta 2015,
   vuonna 2016 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä (EKP/2015/42)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankilla (EKP) on 1. päivästä tammikuuta 1999 lähtien yksinoikeus hyväksyä jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, liikkeeseen laskemien metallirahojen määrä.

               (2)

               Ne 19 jäsenvaltiota, joiden rahayksikkö on euro, ovat toimittaneet EKP:n hyväksyttäväksi arvionsa vuonna 2016 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrästä, ja arvioon on liitetty selvitys arviointitavasta.

               (3)

               Koska jäsenvaltioiden oikeus laskea liikkeeseen eurometallirahoja edellyttää sitä, että EKP hyväksyy liikkeeseen laskettavien rahojen määrän, jäsenvaltiot eivät saa ylittää EKP:n hyväksymiä määriä ilman EKP:n ennalta antamaa lupaa.

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Vuonna 2016 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrän hyväksyminen
   EKP hyväksyy täten jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, vuonna 2016 liikkeeseen laskemien eurometallirahojen määrän seuraavan taulukon mukaisesti:

               (miljoonaa euroa)

               Liikkeeseen laskettavat kiertoon tarkoitetut metallirahat sekä liikkeeseen laskettavat juhlametallirahat (ei tarkoitettu kiertoon) vuonna 2016

               Belgia

               80,6

               Saksa

               667,5

               Viro

               10,3

               Irlanti

               38,8

               Kreikka

               79,5

               Espanja

               276,4

               Ranska

               266,0

               Italia

               35,0

               Kypros

               12,1

               Latvia

               20,0

               Liettua

               32,3

               Luxemburg

               19,1

               Malta

               9,9

               Alankomaat

               52,5

               Itävalta

               260,0

               Portugali

               53,4

               Slovenia

               30,0

               Slovakia

               17,0

               Suomi

               45,0

         2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi adressaateille.
   3 artikla
   Adressaatit
   Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 4 päivänä joulukuuta 2015.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: 2011/595/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011 , Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2009 tilien päättämisestä

text:
               27.9.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 250/205

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä toukokuuta 2011,
   Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2009 tilien päättämisestä
   (2011/595/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2009,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2009 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 15. helmikuuta 2011 antaman suosituksen (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta 18. heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (3) ja erityisesti sen 14 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0104/2011),

               1.

               hyväksyy Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2009 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Jerzy BUZEK

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 338, 14.12.2010, s. 46.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2013/558/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/169

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
   (2013/558/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä käännöskeskuksen vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen perustamisesta 28. marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94 (4) ja erityisesti sen 14 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0069/2013),

               1.

               myöntää Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen johtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 12.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EYVL L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä käännöskeskuksen vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen perustamisesta 28. marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94 (4) ja erityisesti sen 14 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0069/2013),

                  A.

                  ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on todennut saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen, jäljempänä ’keskus’, varainhoitovuoden 2011 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

                  B.

                  ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2012 keskuksen johtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 (6) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                              —

                              kehotti keskusta varmistamaan varainhoitoasetuksensa 60 artiklan noudattamisen siten, että se tekee rahoituspäätöksiä toimintamenoista; kehotti keskusta erityisesti tiukentamaan hankintojen suunnitteluprosessin valvontaa;

                              —

                              kehotti keskusta analysoimaan talousarviosuunnitteluun käytettäviä tietoja ja välineitä ja ottamaan käyttöön tarkastuksia; pani tässä yhteydessä merkille, että keskuksen talousarviosuunnittelu perustuu Excel-taulukoihin sekä tietojen manuaalisiin tai järjestelmäperusteisiin tarkastuksiin, mikä saattaa johtaa virhelaskelmiin ja virheelliseen menosuunnitteluun ja näin vaikuttaa kielteisesti keskuksen hinnoitteluun;

                              —

                              huomautti, että 12:sta sisäisen tarkastuksen ”erittäin tärkeästä” suosituksesta keskus hylkäsi tilinpäätösraportointia koskevan suosituksen; pyysi keskusta tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tämä päätöksen perusteena olevat syyt;

                  C.

                  ottaa huomioon, että keskuksen lopullinen talousarvio varainhoitovuonna 2011 oli 51 299 000 euroa, kun se vuonna 2010 oli 55 928 077 euroa, mikä merkitsee 8,27 prosentin vähennystä;

         Talousarvio- ja varainhallinto

                  1.

                  toteaa, että keskuksen talousarvion tulot koostuvat maksuista elimiltä, joita varten keskus toimii, unionin toimielimiltä ja elimiltä, joiden kanssa keskus on sopinut yhteistyöstä korvauksena tarjotuista palveluista, myös toimielinten välisestä toiminnasta, sekä muista tuloista;

                  2.

                  palauttaa mieliin, että keskuksen vuoden 2011 talousarvion loppusumma oli 51 299 000 euroa ja että sen toteutuma pieneni 1 201 339,13 euroon, kun toteutuma vuonna 2010 oli 8 319 397,02 euroa, mikä tarkoittaa 85,56 prosentin vähennystä; toteaa myös, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan tämä johtui lähinnä siitä, että tulot vähenivät 15 prosenttia käännöskeskuksen uuden hinnoittelupolitiikan myötä; sillä kyseisen politiikan tavoitteena on suhteuttaa tuotteiden hinnat tuottamisesta aiheutuviin kuluihin;

                  3.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta, että kertynyt budjettiylijäämä väheni 9 231 709,81 eurosta (vuonna 2010) 2 973 348,94 euroon (vuonna 2011) ja että tämä on seurausta vuoden 2011 budjettiylijäämän ja hinnoitteluvakauteen ja poikkeuksellisiin investointeihin tarkoitettuun varaukseen osoitettujen varojen nettovaikutuksesta;

                  4.

                  toteaa, että keskuksen vuotuisen toimintakertomuksen mukaan sen varainhoitovuoden 2011 alkuperäiseen talousarvioon liitettiin 46 956 800 euron suuruinen lisätalousarvio, jonka johtokunta hyväksyi 13. lokakuuta 2011; panee erityisesti merkille lisätalousarvion kaksi tavoitetta:

                              —

                              sisällyttää talousarvioon edellisvuosien ylijäämä 9 231 709,81 euroa ja käyttää kyseinen ylijäämä kahden erityisen varauksen tekemiseen: yksi aiempaa tehokkaamman käännösten kysynnän hallintavälineen kehittämiseksi (E-CdT-ohjelma, 4 325 709,81 euroa) ja toinen sen mahdollistamiseksi, että keskus voi pitää hintatason vakaana vuosina 2012–2013 (4 906 000 euroa);

                              —

                              tasapainottaa talousarvio asiakasennusteiden merkittävän heikkenemisen seurauksena;

                  5.

                  toteaa myös, että hintavakauden turvaamiseksi tarkoitetun varauksen määrä oli ehdotettua pienempi, koska ylijäämästä oli käytettävä 1 800 000 euroa jo vuonna 2011 asiakkailta saatujen tulojen vähenemisen korvaamiseksi ja näin ollen varauksen loppusumma oli vain 7 400 000 euroa;

         Maksusitoumukset

                  6.

                  panee merkille vuotuisesta toimintakertomuksesta, että vuonna 2011 osaston 1 sitoumusten kokonaistaso nousi 95,12 prosenttiin, mikä tarkoittaa huomattavaa parannusta verrattuna vuoteen 2010, jolloin talousarviosta käytettiin vain 91,5 prosenttia (85 prosenttia vuonna 2009); toteaa myös, että määrärahasiirtoja seuraavalle vuodelle tehtiin rajoitetusti, sillä niiden osuus sitoumuksista oli vain 1,32 prosenttia;

                  7.

                  panee merkille vuotuisesta toimintakertomuksesta, että vuonna 2011 osaston 2 sitoumusten kokonaistaso nousi 94,44 prosenttiin, mikä tarkoittaa huomattavaa parannusta verrattuna vuoteen 2010, jolloin talousarviosta käytettiin vain 86,30 prosenttia (88 prosenttia vuonna 2009);

                  8.

                  toteaa vuotuisesta toimintakertomuksesta, että osaston 3 määrärahoista sidottiin 99,4 prosenttia vuoden 2011 loppuun mennessä, kun vastaava osuus vuonna 2010 oli 80,5 prosenttia, ja että talousarvion korkea toteutusaste johtui lisätalousarvioon sisältyneistä leikkauksista;

         Henkilöresurssit

                  9.

                  toteaa vuotuisesta toimintakertomuksesta, että vuoden 2011 lopussa oli henkilöstötaulukkoon kuuluvista toimista täytetty 205, mikä tarkoittaa 91,1 prosenttia kaavaillusta enimmäismäärästä; toteaa myös, että keskuksen pyrkiessä jatkuvasti parantamaan työskentelymenettelyjään ja vähentämään kulujaan se arvioi uudelleen kaikki toimensa vuonna 2011, minkä seurauksena viisi tointa poistettiin vuoden 2012 alusta lukien (mikäli tämä vähennys otetaan huomioon, henkilöstötaulukon täyttöaste nousee 93,18 prosenttiin);

                  10.

                  panee merkille, että vuoden 2011 aikana neljä työntekijää hyödynsi mahdollisuutta sisäiseen liikkuvuuteen ja vaihtoi työpaikkaa keskuksessa;

         Tietosuoja

                  11.

                  panee merkille, että keskus nimitti vuonna 2011 uuden tietosuojavastaavan toimintoalan riippumattomuuden vahvistamiseksi; toteaa, että vuonna 2011 Euroopan tietosuojavaltuutetulle tehtiin neljä ennakkotarkoitusilmoitusta, jotka koskivat videovalvontaa, kurinpitomenettelyä, häirinnän vastaisia toimia ja pätevöittämismenettelyä; toteaa lisäksi, että videovalvonnan osalta käsittely johti myönteiseen lausuntoon, kurinpitomenettelyn ja häirinnän vastaisten toimien osalta tietosuojavaltuutetulle toimitettiin täydentäviä tietoja tämän pyynnöstä ja pätevöittämismenettelystä ei vielä ole saatu tietosuojavaltuutetun vastausta; kehottaa keskusta tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle kyseisten ilmoitusten kehityksestä;

         Hankintamenettelyt

                  12.

                  panee merkille, että keskus laati vuonna 2010 varainhoitoasetuksensa 60 artiklan mukaisesti vuoden 2011 hankintasuunnitelman, joka toimii keskuksen johtokunnan rahoituspäätöksenä; toteaa myös, että suunnitelma on olennainen osa keskuksen vuoden 2011 työohjelmaa, jonka johtokunta hyväksyi 27. lokakuuta 2010;

         Kirjanpitojärjestelmä

                  13.

                  toteaa, että keskuksessa otettiin toukokuussa 2012 käyttöön suoriteperusteinen kirjanpitojärjestelmä, jollaista komissio käyttää talousarviokirjanpitoonsa, ja että tilinpitäjä saattaa kirjanpitojärjestelmän validoinnin päätökseen vuoden 2013 ensimmäisen neljänneksen kuluessa; pyytää virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, miten kirjanpitojärjestelmän validointi etenee;

                  14.

                  viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnan tuloksellisuudesta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 17. huhtikuuta 2013 antamaansa päätöslauselmaan (7).

         (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 12.

         (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  EYVL L 314, 7.12.1994, s. 1.

         (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  EUVL L 286, 17.10.2012, s. 141.

         (7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0134 (katso tämän virallisen lehden sivu 374).


title: 2014/303/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014 , keskuspankkirahoitusta koskevasta kiellosta ja kansallisten keskuspankkien maksamista koroista valtion talletuksille (EKP/2014/8)

text:
               28.5.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 159/54

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 20 päivänä helmikuuta 2014,
   keskuspankkirahoitusta koskevasta kiellosta ja kansallisten keskuspankkien maksamista koroista valtion talletuksille

      (EKP/2014/8)

      (2014/303/EU)

   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 132 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               EKP:n neuvostolla on toimivalta arvioida kansallisten keskuspankkien niiden perussopimuksen mukaisten velvollisuuksien noudattamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 271 artiklan d kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 35.6 artiklan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3603/93 (1) johdanto-osan yhdeksännen kappaleen nojalla. Näin ollen EKP:n neuvosto valvoo kansallisten keskuspankkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklassa vahvistetun keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon noudattamista. EKP:n neuvoston edellä mainittuun valvontatehtävään liittyen tämän päätöksen tavoitteena on selkeyttää kriteerit, joita Euroopan keskuspankki (EKP) soveltaa perussopimuksen keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon noudattamisen valvonnassa valtioiden ja julkisten viranomaisten keskuspankeissaan pitämille talletuksille maksettavaan korkoon.

               (2)

               Valvoakseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklassa vahvistetun keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon noudattamista, EKP ottaa huomioon valtion talletuksille maksettavan koron; koron ei tulisi olla korkeampi kuin soveltuvaan rahamarkkinakorkoon perustuva korko. Tässä päätöksessä määritetään markkinakorkokatot valtion talletuksille maksettaville koroille ja ne otetaan huomioon 1 päivästä joulukuuta 2014 perussopimuksen mukaisen kiellon noudattamisen valvonnassa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               ’valtiolla’ perussopimuksen 123 artiklassa tarkoitettuja kaikkia julkisyhteisöjä asetuksen (EY) N:o 3603/93 mukaisesti tulkittuna, lukuun ottamatta julkisesti omistettuja luottolaitoksia, joita kansalliset keskuspankit ja EKP kohtelevat yksityisinä luottolaitoksina keskuspankkirahan tarjoamisen yhteydessä;

               b)

               ’valtion talletuksilla’ kansallisten keskuspankkien miltä tahansa valtiolta hyväksymiä yli yön- ja määräaikaistalletuksia;

               c)

               ’vakuudettomalla yön yli -markkinakorolla’ i) eoniakorkoa (euro overnight index average) euromääräisille yön yli -talletuksille ja ii) vastaavaa korkoa muun valuutan määräisille yön yli -talletuksille;

               d)

               ’vakuudellisella markkinakorolla’ i) eurepokorkoa (euro repo market offered rate) euromääräisille määräaikaisille talletuksille saatavuudesta riippuen vastaavalla eräpäivällä ja ii) vastaavaa korkoa muun valuutan määräisille määräaikaisille talletuksille.

         2 artikla
   Valtion talletuksille maksettava korko ja keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon noudattaminen
   1.   Keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon valvonnassa sovelletaan seuraavia korkokattoja kansallisiin keskuspankkeihin tehtyjen valtion talletusten koroille:

               a)

               yön yli -talletuksiin sovelletaan vakuudetonta yön yli -markkinakorkoa;

               b)

               määräaikaisiin talletuksiin sovelletaan vakuudellista markkinakorkoa tai milloin vakuudellinen markkinakorko ei ole saatavilla vakuudetonta yön yli -markkinakorkoa.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen korkokattojen noudattamista arvioidaan tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot.
   3 artikla
   Voimaantulo
   1.   EKP soveltaa tämän päätöksen säännöksiä 1 päivästä joulukuuta 2014.
   2.   Tämä päätös tulee voimaan 22 päivänä helmikuuta 2014.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 20 päivänä helmikuuta 2014.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 3603/93, annettu 13 päivänä joulukuuta 1993, perustamissopimuksen 104 artiklassa ja 104 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltojen soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä (EYVL L 332, 31.12.1993, s. 1).


Avis juridique important

|

31982D0505

82/505/ETY: Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1982, linja-autoilla tapahtuvaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevasta sopimuksesta (ASOR)

Virallinen lehti nro L 230 , 05/08/1982 s. 0038 - 0038 Suomenk. erityispainos Alue 7 Nide 3 s. 0003  Espanjank. erityispainos: Luku 07 Nide 3 s. 0042  Ruotsink. erityispainos Alue 7 Nide 3 s. 0003  Portugalink. erityispainos: Luku 07 Nide 3 s. 0042

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 12 päivänä heinäkuuta 1982,linja-autoilla tapahtuvaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevasta sopimuksesta (ASOR) (82/505/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettälinja-autoilla tapahtuvaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevasta sopimuksesta (ASOR) neuvoteltiin Euroopan talousyhteisön puolesta komission sekä Itävallan, Espanjan, Suomen, Norjan, Portugalin, Ruotsin, Sveitsin ja Turkin välillä neuvoston antamien neuvotteludirektiivien mukaisesti, jaASOR-sopimus helpottaa osaltaan satunnaisen liikenteen harjoittamista ja edistää turismia Länsi-Euroopassa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Linja-autoilla tapahtuvaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskeva sopimus (ASOR) sekä sen päätösasiakirjaan liitetyt ilmoitukset hyväksytään Euroopan talousyhteisön puolesta.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa sopimuksen (1) 18 artiklassa tarkoitetut asiakirjat.Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. NØRGAARD() EYVL N:o C 31, 8.2.1982, s. 1() EYVL N:o C 182, 19.7.1982, s. 27() Lausunto on annettu 26 päivänä toukokuuta 1982.(1) Neuvoston sihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

32004D0057

Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2003, vuonna 2003 aloitettujen heinäkasvien sekä Triticum aestivum-, Brassica napus- ja Allium ascalonicum -lajien siementen ja lisäysaineiston yhteisön vertailukokeiden ja testien jatkamisesta vuonna 2004 neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 92/33/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY mukaisesti

Virallinen lehti nro L 012 , 17/01/2004 s. 0049 - 0049 Virallinen lehti nro L 277 , 26/08/2004 s. 0028 - 0028

Komission päätös,tehty 23 päivänä joulukuuta 2003,vuonna 2003 aloitettujen heinäkasvien sekä Triticum aestivum-, Brassica napus- ja Allium ascalonicum -lajien siementen ja lisäysaineiston yhteisön vertailukokeiden ja testien jatkamisesta vuonna 2004 neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 92/33/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY mukaisesti(2004/57/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY(1),ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY(2),ottaa huomioon viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan 4 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston direktiivin 68/193/ETY(3),ottaa huomioon vihannesten lisäys- ja taimiaineiston, lukuun ottamatta siemeniä, pitämisestä kaupan 28 päivänä huhtikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/33/ETY(4),ottaa huomioon juurikkaiden siementen pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/54/EY(5),ottaa huomioon vihannesten siementen pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/55/EY(6),ottaa huomioon siemenperunoiden pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/56/EY(7),ottaa huomioon öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/57/EY(8),ottaa huomioon tiettyjen kasvien siemeniä ja lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja testien järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 92/33/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY mukaisesti 16 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/756/EY(9) ja erityisesti sen 4 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Päätöksessä 2002/756/EY vahvistetaan direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 92/33/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY mukaisesti vuosina 2003 ja 2004 tehtäviä vertailukokeita ja testejä koskevat järjestelyt.(2) Vuonna 2003 tehtyjä kokeita ja testejä olisi jatkettava vuonna 2004,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaVuonna 2003 aloitettuja heinäkasvien sekä Triticum aestivum-, Brassica napus- ja Allium ascalonicum -lajien lisäys- ja taimiaineiston yhteisön vertailukokeita ja testejä jatketaan vuonna 2004 päätöksen 2002/756/EY mukaisesti.Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2003.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL 125, 11.7.1966, s. 2298/66, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY (EYVL L 165, 3.7.2003, s. 23).(2) EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309/66, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(3) EYVL L 93, 17.4.1968, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(4) EYVL L 157, 10.6.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(5) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(6) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 33, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(7) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 60, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(8) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.(9) EYVL L 252, 20.9.2002, s. 33.


title: 2007/518/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007 , Euroopan talous- ja sosiaalikomitean espanjalaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               24.7.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 192/25

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean espanjalaisen jäsenen nimeämisestä
   (2007/518/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 259 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhtiön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tšekkiläisten, saksalaisten, virolaisten, espanjalaisten, ranskalaisten, italialaisten, latvialaisten, liettualaisten, luxemburgilaisten, unkarilaisten, maltalaisten, itävaltalaisten, slovenialaisten ja slovakialaisten jäsenten nimeämisestä 11 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/524/EY, Euratom (1),
   ottaa huomioon Espanjan hallituksen esittämän ehdokkaan,
   on saanut komission lausunnon,
   sekä katsoo, että Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa on vapautunut espanjalaisen jäsenen paikka Pedro BARATO TRIGUEROn erottua,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Pedro BARATO TRIGUEROn tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2010.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  EUVL L 207, 28.7.2006, s. 30.