title: Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä Euroopan parlamentin päätös 9. lokakuuta 2008 yhteisen julkilausuman ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” hyväksymisestä (2007/2222(ACI))#LIITE KUMPPANUUTEEN PERUSTUVA EU-VIESTINTÄ

text:
               15.1.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 9/65

         Torstai 9. lokakuuta 2008Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä
   P6_TA(2008)0463
   Euroopan parlamentin päätös 9. lokakuuta 2008 yhteisen julkilausuman ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” hyväksymisestä (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan,
   ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uudesta yhteistyökehyksestä (1),
   ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiasta (2),
   ottaa huomioon 12. toukokuuta 2005 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (3),
   ottaa huomioon 16. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta eurooppalaisesta viestintäpolitiikasta (4),
   ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 25. syyskuuta 2008 tekemän päätöksen,
   ottaa huomioon ehdotuksen yhteiseksi julkilausumaksi ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 120 artiklan 1 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0372/2008),

               A.

               katsoo, että viestintä on tärkeä osa sekä edustuksellista että osallistuvaa demokratiaa,

               B.

               katsoo, että yksi EU:n demokraattisten osatekijöiden vahvuuksista liittyy yhteisön tason viestintärakenteisiin, jotka yhdistävät toimielimet ja kansalaiset,

               C.

               katsoo, että aikaisemmista EU-vaaleista ja -kansanäänestyksistä saadut kokemukset osoittavat, että EU-asioihin perehtyneiden ja niistä kiinnostuneiden osallistuminen on todennäköisempää, kun taas niiden osallistuminen, jotka eivät ole hyvin perillä asioista, on epätodennäköisempää; ottaa huomioon, että Irlannin kansanäänestyksen jälkeen tehty tutkimus osoitti jälleen kerran tämän pitävän paikkansa,

               D.

               katsoo, että Euroopan unionia koskeva viestintä edellyttää poliittista sitoumusta EU:n toimielimiltä ja jäsenvaltioilta kaikilla tasoilla;

               1.

               hyväksyy yhteisen julkilausuman ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”, joka on tämän päätöksen liitteenä, ja päättää liittää julkilausuman työjärjestykseensä; kehottaa julkaisemaan julkilausuman Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

      (1)  EUVL C 47 E, 27.2.2003, s. 400.

      (2)  EUVL C 64 E, 12.3.2004, s. 591.

      (3)  EUVL C 92 E, 20.4.2006, s. 403.

      (4)  EUVL C 314 E, 21.12.2006, s. 369.

      Torstai 9. lokakuuta 2008LIITE
      KUMPPANUUTEEN PERUSTUVA EU-VIESTINTÄ

         Tavoitteet ja periaatteet

                  1.

                  Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio pitävät erittäin tärkeänä EU-asioita koskevan viestinnän parantamista, jotta Euroopan kansalaiset voisivat käyttää oikeuttaan osallistua demokraattiseen toimintaan unionissa, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia. Tässä olisi noudatettava moniarvoisuuden, osallistumisen ja avoimuuden periaatteita.

                  2.

                  Nämä kolme toimielintä haluavat kannustaa lähentämään näkökantoja Euroopan unionin viestinnän painopisteistä kokonaisuudessaan, edistää EU-lähestymistavasta saatavaa lisäarvoa EU-asioita koskevassa viestinnässä, helpottaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kehittää toimielinten välistä synergiavaikutusta näihin painopisteisiin liittyvää viestintää toteutettaessa sekä helpottaa tarvittaessa yhteistyötä toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä.

                  3.

                  Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että Euroopan unionia koskeva viestintä edellyttää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista ja että jäsenvaltioilla on oma vastuunsa siitä, että niiden kansalaisille tiedotetaan EU-asioista.

                  4.

                  Kolme toimielintä uskovat, että EU-asioita koskevassa tiedotus- ja viestintätoiminnassa kaikille olisi annettava mahdollisuus saada oikeaa ja monipuolista tietoa Euroopan unionista, ja sen olisi autettava kansalaisia käyttämään oikeuttaan tuoda esille mielipiteitään ja osallistua aktiivisesti julkiseen keskusteluun Euroopan unionia koskevista asioista.

                  5.

                  Kolme toimielintä tukevat monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista toteuttaessaan tiedotus- ja viestintätoimiaan.

                  6.

                  Kolme toimielintä ovat poliittisesti sitoutuneet edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. Ne kannustavat muita EU:n toimielimiä ja elimiä tukemaan ponnistelujaan ja osallistumaan halutessaan tämän lähestymistavan toteuttamiseen.

         Kumppanuuteen perustuva lähestymistapa

                  7.

                  Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että EU-asioita koskevaan viestintähaasteeseen on tärkeää vastata jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisellä kumppanuudella tehokkaan viestinnän ja puolueettoman tiedotuksen takaamiseksi mahdollisimman laajalle yleisölle asianmukaisella tasolla.
                  Ne haluavat kehittää synergioita kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.
                  Ne haluaisivat vahvistaa tässä tarkoituksessa käytännönläheistä kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

                  8.

                  Ne muistuttavat tässä yhteydessä, että toimielinten tiedotusyhteistyöryhmän (IGI) keskeisenä tehtävänä toimielinten korkean tason kehyksenä on rohkaista keskustelua EU:hun liittyvästä tiedotuksesta ja viestinnästä synergiavaikutuksen ja täydentävyyden vahvistamiseksi. IGI, jonka puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission edustajat ja johon alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat osallistuvat tarkkailijoina, kokoontuu periaatteessa kahdesti vuodessa.

         Yhteisen työskentelyn kehys

      Kolme toimielintä aikovat tehdä yhteistyötä seuraavalta pohjalta:

                  9.

                  Kolme toimielintä määrittelevät IGI:n puitteissa vuosittain rajatun määrän yhteisiä viestinnän painopisteitä kunkin EU:n toimielimen ja jäsenvaltion vastatessa edelleen omasta viestintästrategiastaan ja painopisteistään.

                  10.

                  Nämä painopisteet perustuvat EU:n toimielinten ja elinten sisäisissä menettelyissään yksilöimiin viestinnän painopisteisiin, jotka täydentävät tarvittaessa jäsenvaltioiden strategisia näkemyksiä ja alan toimia kansalaisten odotukset huomioon ottaen.

                  11.

                  Kolme toimielintä ja jäsenvaltiot pyrkivät antamaan asianmukaista tukea määriteltyjä painopisteitä koskevalle viestinnälle.

                  12.

                  Viestinnästä vastaavien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten yksiköiden olisi oltava yhteydessä toisiinsa yhteisten viestinnän painopisteiden onnistuneen täytäntöönpanon ja muiden EU:n viestintään liittyvien toimintojen varmistamiseksi tarvittaessa asianmukaisten hallinnollisten järjestelyjen pohjalta.

                  13.

                  Toimielimiä ja jäsenvaltioita pyydetään vaihtamaan tietoja muista EU:hun liittyvistä viestintätoimista, erityisesti toimielinten ja elinten suunnittelemista alakohtaisista viestintätoimista, silloin kun ne johtavat tiedotuskampanjoihin jäsenvaltioissa.

                  14.

                  Komissiota pyydetään raportoimaan aina vuoden alussa muille EU:n toimielimille tärkeimmistä saavutuksista edellisen vuoden yhteisten viestinnän painopisteiden täytäntöönpanossa.

                  15.

                  Tämä poliittinen julistus allekirjoitettiin [päivämäärä].


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008 , köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               7.11.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 298/20

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1098/2008/EY,
   tehty 22 päivänä lokakuuta 2008,
   köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tavoite.

               (2)

               Vuonna 1997 Amsterdamin sopimuksella lisättiin uusia sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevia määräyksiä niihin jo olemassa oleviin toiminta-aloihin, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sosiaalipoliittisten määräysten ja erityisesti sen 136 ja 137 artiklan soveltamisalaan, ja luotiin uusi oikeudellinen kehys ja oikeusperusta uusille poliittisille sitoumuksille tällä alalla.

               (3)

               Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat liian yleisiä ilmiöitä. Osallisuutta nykyistä paremmin edistävän Euroopan unionin kehittämisen katsottiin siten olevan olennainen tekijä pyrittäessä saavuttamaan unionin talouskasvulle, uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiselle sekä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle asetettu strateginen kymmenvuotistavoite.

               (4)

               Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota sopimaan toimenpiteistä, jotka ”merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista” vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin Eurooppa-neuvosto sopi tuolloin avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta tällä alalla.

               (5)

               Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettava avoin koordinointimenetelmä on alusta lähtien ollut arvokas väline, joka on tukenut tehtyä poliittista sitoumusta ja vahvistanut Euroopan unionin kykyä tukea jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa.

               (6)

               Avoin koordinointimenetelmä auttaa tehostamaan keskinäistä oppimista ja on lisännyt tietoisuutta syrjäytymisen ja köyhyyden moninaisesta luonteesta. Menetelmä luo siten edellytykset vaikutusten näkymiselle nykyistä vahvemmin myös käytännössä ja tekee Euroopan unionin sitoutumisen sosiaalisiin arvoihin entistä selvemmäksi sen kansalaisille.

               (7)

               Näistä saavutuksista huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen puutteessa tai voi käyttää palveluja vain rajoitetusti ja epätasa-arvoisesti tai on syrjäytynyt. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa vuoden 2008 yhteisessä raportissa korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa elää köyhyysriskissä, ja heistä 19 miljoonaa on lapsia. Sukupuolten välinen ero on noin kaksi prosenttiyksikköä.

               (8)

               Lisäksi vaurauden epätasainen jakautuminen ja vaikea köyhyys ovat yhä huolestuttavampia ongelmia unionissa.

               (9)

               Sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus edellyttävät tuen antamista muita huonommassa asemassa oleville alueille, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiville alueille, kaikkein syrjäisimmille alueille, tietyille saarille ja saarijäsenvaltioille sekä alueille, joihin on kohdistunut teollisuuden viimeaikaisen vähenemisen ja muuttumisen vaikutuksia.

               (10)

               Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Siksi tämän seikan tulisi saada asianmukaista näkyvyyttä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden, jäljempänä ’teemavuosi’, yhteydessä.

               (11)

               Euroopan parlamentti korosti sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta 15 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisesta on tehtävä Euroopan unionin ensisijainen poliittinen tavoite.

               (12)

               Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus torjua sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hyväksymien Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti.

               (13)

               Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva ongelma on laaja, monimuotoinen ja moniulotteinen. Tähän liittyy hyvin monenlaisia tekijöitä, kuten tulo- ja elintaso, tarve saada koulutusta ja asianmukaisia työmahdollisuuksia, tehokkaat sosiaalisen suojelun järjestelmät, asuminen, laadukkaiden terveys- ja muiden palveluiden saatavuus sekä aktiivinen kansalaisuus. Siksi kaikkien asiaan vaikuttavien politiikan alojen sidosryhmien olisi osallistuttava toimiin.

               (14)

               Köyhyyden ehkäiseminen ja torjuminen edellyttävät näin ollen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavia monialaisia toimia, joilla varmistetaan talous- ja sosiaalipolitiikan välinen tasapaino ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin tai henkilöihin kohdennetut strategiat. Teemavuosi edistää omalta osaltaan tällaista moniulotteista politiikkaa ja auttaa kehittämään edelleen asianmukaisia indikaattoreita.

               (15)

               Lissabonin strategiaa täydentävällä ja tukevalla sosiaalipoliittisella ohjelmalla (2005–2010) on keskeinen tehtävä talouskasvun sosiaalisen ulottuvuuden sekä kansalaisten aktiivisen yhteiskunnallisen ja työmarkkinoille osallistumisen edistämisessä. Eräs sosiaalipoliittisen ohjelman ensisijainen tavoite on edistää kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia, millä voidaan saavuttaa yhteiskunnallinen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ja luoda yhteiskunta, jossa ei ole köyhyyttä ja jossa edistetään entistä enemmän osallisuutta.

               (16)

               Useat jäsenvaltiot ovat tuoneet sosiaalista osallisuutta koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan esiin suuren köyhyys- ja/tai syrjäytymisriskin, joka kohdistuu tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien lapset, aikaisin koulunsa lopettavat, yksinhuoltajat, suurperheet, yhden henkilön tuloilla elävät perheet, nuoret, erityisesti nuoret naiset, ikääntyneet, maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, vammaiset henkilöt ja heidän hoitajansa, asunnottomat, työttömät, erityisesti pitkäaikaistyöttömät, vangit, väkivallan kohteeksi joutuneet naiset ja lapset sekä päihteiden väärinkäyttäjät. Haavoittuvimpiin ryhmiin kohdennetuilla kansallisilla politiikoilla ja tukitoimilla voi olla tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

               (17)

               Asianmukainen työpaikka voi huomattavasti vähentää henkilön köyhyysriskiä. Pelkkä työpaikka ei kuitenkaan aina riitä nostamaan ihmistä pois köyhyydestä, ja köyhyysriski on edelleen suhteellisen yleinen myös työssäkäyvien keskuudessa. Työssäkäyvien köyhyys on yhteydessä pieneen palkkaan, sukupuolten välisiin palkkaeroihin, alhaiseen ammattitaitoon, rajallisiin mahdollisuuksiin saada ammatillista koulutusta, tarpeeseen yhdistää työ ja perhe-elämä, epävarmoihin työsuhteisiin ja työehtoihin sekä vaikeisiin kotioloihin. Ihmisten nostamiseen pois köyhyydestä tarvitaan siksi välttämättä laadukkaita työpaikkoja sekä sosiaalista ja taloudellista tukea.

               (18)

               Myös työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja -pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle. Entistä suurempana vaarana on yhteiskunnan uusi jakautuminen niihin, joilla on mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen edistääkseen työllistymistään, sopeutumiskykyään, henkilökohtaista kehitystään ja aktiivista kansalaisuuttaan, ja niihin, jotka jäävät syrjään ja joita syrjitään eri tavoin. Soveltumattomilla taidoilla varustettujen on entistä vaikeampi päästä työmarkkinoille ja löytää laadukas työpaikka, ja he ovat tavallista todennäköisemmin pitkiä jaksoja ilman työtä tai heikosti palkatussa työssä.

               (19)

               Mahdollisuus ja taito käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa on yhä useammin edellytys osallisuudelle yhteiskuntaan. Riiassa 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa ministeritason julistuksessa vaadittiin kaikkien ulottuvilla olevaa tietoyhteiskuntaa.

               (20)

               Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvien yhteisön toimien vaikuttavuuden ratkaisee se, miten laaja kansalaisten tuki ja poliittinen tuki niillä on. Lisäksi yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tehokas täytäntöönpano tukee myös teemavuoden tavoitteita. Teemavuoden olisi siksi edistettävä tietoisuuden lisäämistä, toiminnan käyntiin saamista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä köyhyyden torjumiseen osallistuvien kansainvälisten organisaatioiden välillä. Sen kautta olisi kohdennettava poliittinen huomio ja saatava kaikki asiaan liittyvät tahot mukaan toimintaan, jotta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avointa koordinointimenetelmää vietäisiin eteenpäin ja tehostettaisiin, sekä edistettävä uusia toimia ja aloitteita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla yhteistyössä köyhyydestä kärsivien ihmisten ja heidän edustajiensa kanssa.

               (21)

               Teemavuoden olisi edistettävä aktiivisen osallisuuden politiikkaa keinona estää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja sen yhteydessä pyritään edistämään alan parhaita käytäntöjä avoimen koordinointimenetelmän avulla.

               (22)

               Kansallisella tasolla saavutetun edistymisen erot sekä erilaiset kansalliset sosioekonomiset ja kulttuuriympäristöt ja erityispiirteet edellyttävät, että huomattava osa teemavuoden toimista hajautetaan kansallisella tasolla hyödyntäen välillistä keskitettyä hallintoa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (5) säädettyjen menettelyiden mukaisesti.

               (23)

               Komission olisi kuitenkin seurattava poliittisten prioriteettien määrittelyä kansallisella tasolla, jotta ne olisivat johdonmukaisia teemavuodelle sovittujen strategisten tavoitteiden sekä viime kädessä avointa koordinointimenettelyä varten vahvistettujen yhteisten tavoitteiden kanssa.

               (24)

               Kaikkien yhteisön tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteistyökumppaneiden toiminnan tehokas yhteensovittaminen on perusedellytys teemavuoden tehokkuuden takaamiselle. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on tärkeä tehtävä köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten etujen edistämisessä.

               (25)

               Teemavuoteen olisi voitava osallistua jäsenvaltioiden, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti, ehdokasmaiden, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, Länsi-Balkanin maiden niitä koskevissa sopimuksissa määritellyin ehdoin sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden toukokuussa 2004 hyväksytyn strategia-asiakirjan ja maakohtaisten toimintasuunnitelmien mukaisesti.

               (26)

               Teemavuosi voi auttaa parantamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettujen nykyisten ohjelmien ja aloitteiden yhteensovittamista yhteisön tasolla, sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointimenetelmä mukaan lukien.

               (27)

               Toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa yhteisön muihin toimiin olisi varmistettava; tällaisia muita toimia ovat erityisesti Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä sukupuolten tasa-arvoa ja perusoikeuksien edistämistä samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, nuorisoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta.

               (28)

               Teemavuonna olisi jatkettava aiemmista eurooppalaisista teemavuosista ja esimerkiksi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodesta (2007) ja Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) saatuja parhaita käytäntöjä.

               (29)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (30)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti.

               (31)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita muun muassa tarvittavan monenkeskisen yhteistyökumppanuuden sekä kansainvälisen tiedonvaihdon ja yhteisön laajuisen hyvien toimintatapojen levittämisen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Teemavuosi
   Nimetään vuosi 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’, tukemaan yhteisön sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia toimia.
   2 artikla
   Tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet
   1.   Teemavuoden tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet ovat seuraavat:

               a)

               Oikeuksien tunnustaminen – Tunnustetaan köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien perusoikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysipainoiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan. Teemavuodella lisätään julkista tietoisuutta köyhyydessä elävien ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tilanteesta ja edistetään toimia, joiden avulla nämä ryhmät ja henkilöt voivat aidosti hyödyntää sosiaalisia, taloudellisia ja kulttuurisia oikeuksiaan sekä riittäviä resursseja ja laadukkaita palveluja. Teemavuoden avulla vastustetaan myös stereotypioita ja leimautumista.

               b)

               Yhteisvastuu ja osallistuminen – Edistetään yleisön osallisuutta sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin ja toimiin ja korostetaan sekä kollektiivista että yksilön vastuuta osallistua köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä vapaaehtoistyön edistämisen ja tukemisen tärkeyttä. Teemavuodella edistetään julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumista, muun muassa aktiivisten kumppanuuksien avulla. Sen avulla edistetään tietoisuutta ja sitoutumista ja se tarjoaa siten osallistumismahdollisuuksia kaikille kansalaisille ja erityisesti suoraan tai välillisesti köyhyyttä kokeville henkilöille.

               c)

               Yhteenkuuluvuus – Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu, jossa oikeudenmukainen jako on mahdollinen ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua sekä taitojen ja työllisyyden laatua, sosiaalista hyvinvointia, lasten hyvinvointi mukaan lukien, sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. Lisäksi se takaa kestävän kehityksen ja sukupolvien välisen ja niiden sisäisen solidaarisuuden sekä toimien johdonmukaisuuden maailmanlaajuisen Euroopan unionin toiminnan kanssa.

               d)

               Sitoutuminen ja käytännön toiminta – Muistutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta ratkaiseviin toimiin, joilla tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista ja edistetään tämän sitoutumisen ja toimien toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisuuksien pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen kohdentamalla siihen poliittista huomiota ja mobilisoimalla kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet ja annetaan lisäpontta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toiminnalle tällä alalla.

         2.   Yhteisön ja jäsenvaltioiden on näihin tavoitteisiin pyrkiessään otettava huomioon liitteen IV osassa luetellut painopisteet.
   3 artikla
   Toimien sisältö
   1.   Yhteisön tason ja kansallisen tason toimiin, joilla 2 artiklassa asetetut tavoitteet on tarkoitus saavuttaa, voivat kuulua erityisesti seuraavat:

               a)

               kokoukset ja tapahtumat;

               b)

               tiedotus-, edistämis- ja valistuskampanjat;

               c)

               yhteisön laajuiset tai kansallisen tason selvitykset ja tutkimukset, jotka perustuvat tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdat esitetään liitteessä.
   3.   Kaikkien suurelle yleisölle osoitettujen toimien on oltava helposti kaikkien saatavissa, köyhyydessä elävät henkilöt ja vammaiset henkilöt mukaan lukien.
   4 artikla
   Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen
   Teemavuoden yhteydessä otetaan huomioon naisten ja miesten kokemat erilaiset köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät riskit ja ulottuvuudet. Yhteisön ja jäsenvaltioiden on otettava teemavuoden toteuttamisessa huomioon sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen.
   5 artikla
   Yhteistyö ja täytäntöönpano yhteisön tasolla
   1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
   2.   Komissio varmistaa, että tämän päätöksen piiriin kuuluvat yhteisön toimet pannaan täytäntöön liitteen mukaisesti.
   3.   Komissio toteuttaa erityisesti tarvittavat järjestelyt, joilla varmistetaan yhteisön toimien ja aloitteiden 10 artiklassa tarkoitettu keskinäinen johdonmukaisuus ja täydentävyys, jotta 2 artiklan mukaiset tavoitteet saavutetaan.
   4.   Komissio vaihtaa sidosryhmien, mukaan lukien ne, jotka työskentelevät köyhyydessä elävien ihmisten kanssa erityisesti Euroopan tasolla, kanssa säännöllisesti näkemyksiä, jotka koskevat teemavuoden suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja arviointia. Se saattaa kaiken asiaa koskevan tiedon yleisön saataville.
   5.   Komissio ottaa sosiaalisen suojelun komitean tiiviisti mukaan teemavuoden valmisteluun ja toteutukseen ja tarvittaessa tiedottaa siitä muille komiteoille, joita asia koskee, tai ottaa ne mukaan.
   6.   Komissio tekee tarvittaessa yhteistyötä muiden Euroopan unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa.
   6 artikla
   Yhteistyö ja täytäntöönpano kansallisella tasolla
   1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen ohjelman ja painopisteiden määrittelystä ja valitsee ne toimet, joille esitetään yhteisön rahoitusta. Kansallinen strategia ja teemavuoden painopisteet on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti.
   2.   Menettely, jolla kansallisen tason toimenpiteille myönnetään yhteisön rahoitusta, esitetään liitteen II osassa.
   3.   Tehtäviään suorittaessaan ja erityisesti kansallista ohjelmaa laatiessaan ja aina tarvittaessa teemavuoden täytäntöönpanon kuluessa kansallisen täytäntöönpanoelimen on kuultava tarkoin useita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja toimittava yhteistyössä niiden kanssa; näihin kuuluvat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kokevien etuja edustavat järjestöt, työmarkkinaosapuolet sekä alue- ja paikallisviranomaiset.
   7 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’komitea’.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   3.   Kunkin valtion komiteassa oleva edustaja nimetään mahdollisuuksien mukaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kansallisesta täytäntöönpanoelimestä.
   8 artikla
   Varainhoitoa koskevat säännökset
   1.   Liitteen I osassa esitettyihin yhteisön laajuisiin toimiin voidaan myöntää enintään 80 prosentin tuki, tai niiden perusteella voidaan tehdä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavia hankintasopimuksia.
   2.   Kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimiin voidaan liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka on enintään 50 prosenttia näiden toimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
   9 artikla
   Haku- ja valintamenettely
   1.   Komissio päättää toimille 8 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävästä rahoituksesta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
   2.   Kansallisten täytäntöönpanoelinten on toimitettava liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen komissiolle hakemukset, jotka koskevat toimille 8 artiklan 2 kohdan nojalla myönnettävää rahoitusta.
   10 artikla
   Johdonmukaisuus ja täydentävyys
   1.   Komissio varmistaa yhdessä osallistuvien maiden kanssa, että tässä päätöksessä säädetyt toimet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön sekä kansallisten, alueellisten tai paikallisten toimien ja aloitteiden kanssa.
   2.   Ne varmistavat lisäksi, että teemavuosi täydentää täysimääräisesti olemassa olevia yhteisön sekä kansallisia ja alueellisia aloitteita ja resursseja, jos niillä voidaan edistää teemavuoden tavoitteita.
   11 artikla
   Osallistuvat maat
   Teemavuoteen voivat osallistua

               a)

               jäsenvaltiot;

               b)

               ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;

               c)

               Länsi-Balkanin maat puitesopimuksissa näiden maiden kanssa vahvistettavien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti;

               d)

               Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat valtiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti;

               e)

               Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat toukokuussa 2004 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa ja maakohtaisissa toimintasuunnitelmissa vahvistettujen näiden maiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti. Yhteisön tältä osin antama taloudellinen tuki Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden toimintaan katetaan Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä näiden maiden kanssa toteutettavaa yleistä yhteistyötä koskevien prioriteettien ja menettelyiden mukaisesti.

         12 artikla
   Talousarvio
   1.   Rahoituspuitteiksi tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana vahvistetaan 17 000 000 euroa, joista 6 500 000 euroa kohdistetaan 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyvälle jaksolle.
   2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen puitteissa.
   13 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa, joita ovat erityisesti Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö ja Yhdistyneet Kansakunnat.
   14 artikla
   Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen
   Komissio varmistaa, että toteutettaessa tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja – jos säännönvastaisuuksia havaitaan – soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (8), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (9) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (10) mukaisesti.
   15 artikla
   Seuranta ja arviointi
   1.   Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen toimien toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion.
   2.   Kertomuksessa annetaan myös tietoja siitä, miten sukupuoleen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettu teemavuoden toimissa ja miten teemavuosi on hyödyttänyt haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja henkilöitä.
   16 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2008.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-P. JOUYET

      (1)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 106.

      (2)  Lausunto annettu 18. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 2. lokakuuta 2008.

      (4)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (8)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (9)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (10)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

      LIITE
      Tämän päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdat
      I   YHTEISÖN LAAJUISET TOIMET
      1.   Kokoukset ja tapahtumat
      Järjestetään yhteisön tason kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatusten vaihdolle. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien henkilöiden ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa. Kokousten ja tapahtumien avulla edistetään kaikille tarkoitettuja sosiaalista voimaannuttamista koskevia toimenpiteitä ja käytäntöjä ja puututaan toimintastrategioissa oleviin puutteisiin sekä lisätään asianomaisten toimijoiden ja instituutioiden keskuudessa tietoisuutta (erityisesti naisten ja lasten) köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monista ulottuvuuksista, kuten mahdollisuuksista saada työpaikka, asunto, sosiaalista suojelua, perhetukea sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja.
      2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

                  —

                  Järjestetään köyhyyden lievittämiseksi ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi erilaisia solidaarisuustoimia, joiden tarkoituksena on antaa kaikille kansalaisille tilaisuus vaikuttaa asioihin suoraan tai organisaatioittensa kautta – vaikka pienimuotoisestikin ja missä muodossa tahansa. Teemavuoden puitteissa toteutettavia varainhankintatoimia voidaan tukea yhteisön ja kansallisella tasolla järjestettävillä mediakampanjoilla.

                  —

                  Laaditaan teemavuodelle eri muodoissa tarjottava tunnus ja tunnuslauseita, joita käytetään minkä tahansa teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä.

                  —

                  Järjestetään yhteisön tasolla toteutettava mutta kansallisiin ja paikallisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa.

                  —

                  Tuotetaan viestintä- ja mediavälineitä, jotka ovat käytettävissä koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen.

                  —

                  Toteutetaan tarkoituksenmukaisia tiedotustoimenpiteitä, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden näkyvyyttä.

                  —

                  Levitetään tietoa teemavuodesta ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta koulutuslaitosten, kansalaisjärjestöjen ja hyväntekeväisyysjärjestöjen toimin yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla.

                  —

                  Järjestetään teemavuoden saavutuksia ja siitä saatuja kokemuksia esiin tuovia Euroopan laajuisia kilpailuja.

                  —

                  Luodaan vahvoja yhteyksiä organisaatioihin ja aloihin, joilla ei yleensä ole yhteyksiä köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviin kysymyksiin (esim. urheilu, taide ja liike-elämä); tähän voivat liittyä esimerkiksi ihmisten omakohtaiset kokemukset ja erityiset hyväntahdonlähettiläät.

                  —

                  Perustetaan Europa-palvelimelle erityinen tietosivusto.

            3.   Muut toimet

                  —

                  Tehdään yhteisön laajuisia ja tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen perustuvia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa sekä välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia, ja raportoidaan näistä aiheista. Innovatiivisten ratkaisujen tunnistamisen helpottamiseksi yhdessä selvityksessä arvioidaan myös kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta, tarvittaessa myös sosiaalisen suojelun järjestelmistä, sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Tämä selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa.

                  —

                  Edistetään tutkimuksia, jotka koskevat vakavan köyhyyden ja perusoikeuksien välistä yhteyttä.

                  —

                  Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä teemavuotta koskevien tietojen levittämisessä samoin kuin toimissa, joilla pyritään aloittamaan pitkäjännitteinen sosiaalisia kysymyksiä koskeva vuoropuhelu.

                  —

                  Annetaan teknistä apua oppimistulosten siirtämiseen.

                  —

                  Laaditaan arviointiraportti teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista.

            Yhteyksiä voidaan luoda myös Euroopan tason tapahtumien ja kansainvälisten tapahtumien järjestämistä varten erityisesti luomalla synergiaa teemavuoden ja toisaalta YK:n vuotuisen köyhyyden poistamisen kansainvälisen teemapäivän (17. lokakuuta) yhteydessä kehittävien toimien välillä.
      Komissio voi käyttää sekä itseään että osallistuvia maita hyödyttävällä tavalla teknistä ja/tai hallinnollista apua, esimerkiksi rahoittamalla tiettyä aihetta koskevaa ulkoista asiantuntija-apua.
      4.   Rahoitus
      Jollei tämän päätöksen 8 ja 12 artiklan säännöksistä muuta johdu, rahoitusta voidaan antaa

                  —

                  erityisesti viestintään liittyvien tavaroiden ja palvelujen suoraan hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella,

                  —

                  konsulttipalvelujen hankintaan tarjouspyyntöjen perusteella,

                  —

                  tukena, joka on ohjattu teemavuotta yhteisön tasolla esiin tuovien erityistapahtumien kustannusten kattamiseen. Tällainen rahoitus voi olla enintään 80 prosenttia edunsaajan kokonaiskustannuksista.

            II   KANSALLISEN TASON TOIMIIN MYÖNNETTÄVÄ YHTEISRAHOITUS
      Näissä toimissa olisi otettava huomioon tarve tarjota sellaisia rahoitusmahdollisuuksia, joita voivat hyödyntää ruohonjuuritason organisaatiot sekä hankkeet, joissa on mukana kaikkein syrjäytyneimmät ryhmät.
      1.   Kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimiin voidaan myöntää yhteisön talousarviosta rahoitusta enintään 50 prosenttia tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärästä osallistuvaa maata kohti. Kansallisen rahoitusosuuden olisi oltava yhtä suuri kuin EU:n rahoitusosuus, ja vähintään 50 prosenttia siitä olisi saatava julkisista tai yksityisistä lähteistä. Valitessaan toimia kansalliset täytäntöönpanoelimet voivat vapaasti päättää, vaativatko ne yksittäisen toimen toteuttavaa organisaatiota osallistumaan toimen rahoitukseen, samoin kuin vaadittavan rahoituksen tason.
      2.   Tämän päätöksen tekemisen jälkeen komissio laatii strategisen puiteasiakirjan, jossa asetetaan tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ohella keskeiset teemavuoden toimien toteuttamiseen liittyvät painopisteet, mukaan luettuina kansallisiin elimiin ja toimiin osallistumista koskevat vähimmäisosallistumistasot.
      3.   Kukin kansallinen täytäntöönpanoelin laatii strategisen puiteasiakirjan perusteella ja kansalaisyhteiskuntaa kuultuaan teemavuoden toteuttamista koskevan kansallisen ohjelman; tässä laatimisessa huolehditaan tiiviistä yhteensovittamisesta ja johdonmukaisuudesta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden kansallisten strategioiden kanssa.
      4.   Kukin kansallinen täytäntöönpanoelin toimittaa koonnetun hakemuksen yhteisön rahoitusta varten. Hakemuksessa kuvataan teemavuotta koskeva kansallinen ohjelma painopisteineen ja rahoitusta varten ehdotetut toimet. Hakemuksen mukana toimitetaan yksityiskohtainen talousarvio, jossa esitetään ehdotettujen toimien kokonaiskustannukset sekä osarahoituksen määrä ja lähteet. Tukikelpoisiin kustannuksiin voidaan sisällyttää kansallisen täytäntöönpanoelimen henkilöstö- ja hallintokustannuksia.
      5.   Kokonaistuen myöntäminen osallistuville maille riippuu siitä, missä määrin tämän päätöksen 2 artiklassa asetetut ja strategisessa puiteohjelmassa laajemmin esitetyt tavoitteet täyttyvät teemavuoden toteuttamista koskevassa kansallisessa ohjelmassa.
      6.   Komissio arvioi kansallisten täytäntöönpanoelinten toimittamat hakemukset ja tarkistaa, että ne vastaavat tämän päätöksen 2 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. Tarvittaessa komissio pyytää tekemään hakemuksiin muutoksia.
      7.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi sisältyä seuraavia:

                  a)

                  Järjestetään teemavuoden tavoitteisiin liittyviä kokouksia ja tapahtumia, mukaan luettuina kansalliset tapahtumat, joilla teemavuosi avataan ja sitä tehdään tunnetuksi, luodaan pohjaa muulle toiminnalle sekä tarjotaan tilaisuuksia keskustelulle konkreettisista toimista, joilla torjutaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

                  b)

                  Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia keskinäisen oppimisen seminaareja.

                  c)

                  Järjestetään muita tapahtumia, jotka liittyvät yhteisön tason toimien valmisteluun (esimerkiksi köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä käytävä vuotuinen pyöreän pöydän keskustelu sekä köyhyydestä kärsivien Euroopan tason tapaaminen).

                  d)

                  Järjestetään kansallisia, alueellisia ja paikallisia tiedotus-, valistus- ja edistämiskampanjoita kouluissa samoin kuin toimenpiteitä, joilla on vahva kerrannaisvaikutus ja joilla levitetään tietoa teemavuoden periaatteista ja sen taustalla olevista arvoista, palkintojen myöntämiset ja kilpailut mukaan lukien.

                  e)

                  Laaditaan muita kuin I osan 3 kohdassa mainittuja selvityksiä ja tutkimuksia, joilla pyritään tarkastelemaan syvemmin teemavuoden keskeisiä kysymyksiä.

                  f)

                  Järjestetään virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen osallisuuden politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.

                  g)

                  Tehdään yhteistyötä viestinten kanssa.

                  h)

                  Laaditaan kokeiluluontoisia sosiaalisen osallisuuden toimintasuunnitelmia alue- ja paikallistasolle.

            III   MUU KUIN RAHOITUSTUKI
      Yhteisö antaa muuta kuin rahoitustukea, mihin kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, kunhan nämä pystyvät – strategisessa puiteasiakirjassa vahvistettujen erityisten kriteerien perusteella – osoittamaan komissiolle, että kyseiset aloitteet toteutetaan teemavuoden aikana ja että ne todennäköisesti auttavat merkittävästi saavuttamaan yhden tai useamman teemavuoden tavoitteista.
      Myös kolmansissa maissa teemavuoteen liittyen tai sen kanssa yhteistyössä järjestettävät toimet voivat saada yhteisöltä muuta kuin rahoitustukea samoin kuin luvan käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa.
      IV   TEEMAVUODEN TOIMINNAN PAINOPISTEET
      Kun otetaan huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monitahoinen luonne sekä tarve valtavirtaistaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisy ja torjunta eri alojen politiikkaan, teemavuoden toimilla olisi pyrittävä saamaan aikaan selvää lisäarvoa ja täydentämään tehokkaasti sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla toteutettavaa avointa koordinointimenetelmää. Näissä toimissa olisi siksi keskityttävä vain joihinkin painopistealoihin.
      Tehdyn analyysin tulosten sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta käsittelevässä yhteisessä raportissa yksilöityjen painopisteitten mukaisesti teemavuoden toimissa olisi keskityttävä seuraaviin teemoihin:

                  —

                  köyhyyden, erityisesti vakavan köyhyyden, ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi toteutettavien moniulotteisten integroitujen strategioiden sekä kaikilla asianomaisilla politiikanaloilla valtavirtaistettavien lähestymistapojen edistäminen,

                  —

                  lasten köyhyyden, sukupolvelta toiselle periytyvän köyhyyden sekä perheiden köyhyyden torjunta, kiinnittäen erityistä huomiota suurperheisiin, yksinhuoltajiin ja perheisiin, jotka huolehtivat niistä riippuvaisesta henkilöstä, sekä laitoksissa elävien lasten köyhyyden torjunta,

                  —

                  osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukeminen sekä toimet työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi ja työn kannattavuuden lisäämiseksi,

                  —

                  koulutukseen liittyvien epäkohtien poistaminen, myös digitaalisen lukutaidon osalta, sekä tieto- ja viestintätekniikan yhtäläisten käyttömahdollisuuksien edistäminen, kiinnittäen erityistä huomiota vammaisten erityistarpeisiin,

                  —

                  köyhyyden sukupuoli- ja ikäulottuvuuteen puuttuminen,

                  —

                  asianmukaisten voimavarojen ja palvelujen, myös kohtuullisen asumistason sekä terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun, yhtäläisen saatavuuden takaaminen,

                  —

                  kulttuuritilaisuuksiin ja vapaa-ajan harrastuksiin osallistumisen helpottaminen,

                  —

                  maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen syrjinnän torjuminen sekä heidän sosiaalisen osallisuutensa edistäminen,

                  —

                  aktiivista osallisuutta koskevien integroitujen lähestymistapojen edistäminen,

                  —

                  vammaisten ja heidän perheidensä, kodittomien sekä muiden heikossa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeiden huomioon ottaminen.

            Suunnitellessaan teemavuoden toimia edellä mainittujen painopisteiden mukaisesti osallistuvat maat mukauttavat niitä kansallisten, alueellisten ja paikallisten olojen ja haasteiden mukaisiksi ja ottavat huomioon alueellisen yhteenkuuluvuuden.
      Tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteitten mukaisesti osallistuminen olisi valtavirtaistettava kaikilla painopisteillä.
      Tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot ottavat teemavuoden toimia toteuttaessaan huomioon ne eri tavat, joilla naiset ja miehet kokevat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi ne huolehtivat siitä, että sukupuolinäkökohdat valtavirtaistetaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi kaikilla teemavuoden painopisteillä.


title: 2005/117/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä helmikuuta 2005, vuonna 2003 aloitettujen Prunus domestica -lajin lisäys- ja taimiaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2005 neuvoston direktiivin 92/34/ETY mukaisesti

text:
               9.2.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 36/11

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 8 päivänä helmikuuta 2005,
   vuonna 2003 aloitettujen Prunus domestica -lajin lisäys- ja taimiaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2005 neuvoston direktiivin 92/34/ETY mukaisesti
   (2005/117/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan 28 päivänä huhtikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/34/ETY (1),
   ottaa huomioon hedelmäkasvien lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivin 92/34/ETY mukaisesti 5 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2001/745/EY (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksessä 2002/745/EY vahvistetaan järjestelyt vertailukokeille ja -määrityksille, jotka on määrä tehdä direktiivin 92/34/ETY mukaisesti Prunus domestica -lajille vuosina 2003–2007.

               (2)

               Vuosina 2003 ja 2004 tehtyjä kokeita ja määrityksiä olisi jatkettava vuonna 2005,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   Ainoa artikla
   Vuonna 2003 aloitettuja Prunus domestica -lajin lisäys- ja taimiaineistoa koskevia yhteisön vertailukokeita ja -määrityksiä jatketaan vuonna 2005 päätöksen 2002/745/EY mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2005.

            Komission puolesta

         Markos KYPRIANOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 157, 10.6.1992, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/111/EY (EUVL L 311, 27.11.2003, s. 12).

      (2)  EYVL L 240, 7.9.2002, s. 65.


Avis juridique important

|

41995D0581

95/581/EY: Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 1995, neljännen AKT-EY-yleissopimuksen muuttamista koskevan sopimuksen ohjelmien valmistelua koskevien sisäisen rahoitussopimuksen (kahdeksas EKR) tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 327 , 30/12/1995 s. 0016 - 0016

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä joulukuuta 1995,neljännen AKT-EY-yleissopimuksen muuttamista koskevan sopimuksen ohjelmien valmistelua koskevien sisäisen rahoitussopimuksen (kahdeksas EKR) tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta (95/581/EY)NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN YHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkaottavat huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla yleissopimuksen muuttamisesta tehdyllä sopimuksella,ottavat huomioon sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT-EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan perusteella,sekä katsovat, ettäsiirtymätoimenpiteissä, jotka AKT-EY-ministerineuvosto toteuttaa, määrätään neljännen AKT-EY-yleissopimuksen muuttamisesta tehdyn sopimuksen ohjelmien valmistelua koskevien määräysten väliaikaisesta soveltamisesta, jaennen sisäisen sopimuksen voimaantuloa on siksi tärkeää soveltaa väliaikaisesti mainitun sopimuksen tiettyjä määräyksiä,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaOhjelmien valmistelua koskevia sisäisen sopimuksen (kahdeksas EKR) määräyksiä, sellaisina kuin ne on määritelty edellä mainitun sopimuksen 17 ja 18 artiklassa sekä 21, 22 ja 23 artiklassa ja niihin liittyvissä julistuksissa, sovelletaan väliaikaisesti.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan samana päivänä kuin AKT-EY-neuvoston toteuttamat siirtymätoimenpiteet.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1995.J. L. DICENTA BALLESTERPuheenjohtaja


title: 2010/120/YUTP: Neuvoston päätös 2010/120/YUTP, annettu 25 päivänä helmikuuta 2010 , Afganistaniin ja Pakistaniin nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta ja muuttamisesta

text:
               26.2.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 49/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2010/120/YUTP,
   annettu 25 päivänä helmikuuta 2010,
   Afganistaniin ja Pakistaniin nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta ja muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 24 päivänä heinäkuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/612/YUTP (1), jolla Ettore F. SEQUI nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Afganistaniin 1 päivänä syyskuuta 2008 alkavaksi ja 28 päivänä helmikuuta 2009 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 16 päivänä helmikuuta 2009 yhteisen toiminnan 2009/135/YUTP (2), jolla Afganistaniin nimitetyn erityisedustajan toimeksiantoa jatkettiin 28 päivään helmikuuta 2010.

               (3)

               Yhteisen toiminnan 2009/135/YUTP uudelleentarkastelun perusteella neuvosto hyväksyi 15 päivänä kesäkuuta 2009 yhteisen toiminnan 2009/467/YUTP (3), jolla Afganistaniin nimitetyn erityisedustajan toimeksiantoa laajennettiin käsittämään myös Pakistan.

               (4)

               Erityisedustajan toimeksiantoa olisi jatkettava 31 päivään maaliskuuta 2010.

               (5)

               Afganistaniin ja Pakistaniin nimitetty erityisedustaja toteuttaa toimeksiantoaan tilanteessa, joka voi huonontua ja saattaa vaikuttaa haitallisesti perussopimuksen 21 artiklassa esitettyihin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteisiin,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan yhteinen toiminta 2009/467/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 1 artikla seuraavasti:
               ”1 artikla
               Euroopan unionin erityisedustaja
               Nimitetään Ettore F. SEQUI Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Afganistaniin ja Pakistaniin 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka.”;

               2)

               Korvataan 2 artiklan e alakohta seuraavasti:

                           ”e)

                           tukee unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, työtä alueella.”

               3)

               Korvataan 4 artikla seuraavasti:
               ”4 artikla
               Toimeksiannon täytäntöönpano
               1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon toteuttamisesta korkean edustajan valvonnan alaisena.
               2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, ylläpitää erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii erityisedustajan ensisijaisena yhteytenä neuvostoon. PTK huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta hänen toimeksiantonsa puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan toimivaltaa.”

               4)

               Korvataan 5 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
               ”1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivänä maaliskuuta 2009 alkavalla ja 31 päivänä maaliskuuta 2010 päättyvällä kaudella 2 830 000 euroa.”;
               ”2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavat menot ovat rahoituskelpoisia 1 päivästä maaliskuuta 2009. Menoja hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.”

               5)

               Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa avustajaryhmänsä muodostamisesta. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiannon mukaisista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.”

               6)

               Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:
               ”2.   Unionin edustustot ja/tai jäsenvaltiot antavat tarvittaessa logistiikkatukea alueella.”

               7)

               Korvataan 10 artiklan d alakohta seuraavasti:

                           ”d)

                           varmistaa, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien perusteella annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antaa väliraportin ja toimeksiannon toteuttamista koskevan loppuraportin yhteydessä korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja näiden suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.”

               8)

               Korvataan 11 artikla seuraavasti:
               ”11 artikla
               Raportointi
               Erityisedustaja raportoi säännöllisin välein suullisesti ja kirjallisesti korkealle edustajalle ja PTK:lle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös neuvoston työryhmille. Säännöllisesti toimitettavat kirjalliset raportit jaetaan Coreu-verkoston kautta. Erityisedustaja voi korkean edustajan tai PTK:n suosituksesta antaa selvityksiä ulkoasiainneuvostolle.”

               9)

               Korvataan 12 artikla seuraavasti:
               ”12 artikla
               Yhteensovittaminen
               1.   Erityisedustaja edistää unionin toiminnan yleistä poliittista yhteensovittamista. Hän auttaa varmistamaan, että kaikki paikan päällä käytettävät unionin välineet toimivat johdonmukaisella tavalla unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Erityisedustajan toimet sovitetaan yhteen komission samoin kuin Keski-Aasiassa toimivan Euroopan unionin erityisedustajan toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan jäsenvaltioiden ja unionin edustustoille.
               2.   Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin ja jäsenvaltioiden edustustojen päälliköihin. Näiden on parhaalla mahdollisella tavalla pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustaja antaa paikallista poliittista ohjausta Euroopan unionin Afganistanissa toteutettavan poliisioperaation (EUPOL Afganistan) johtajalle. Erityisedustaja ja siviilioperaation komentaja kuulevat toisiaan tarvittaessa. Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin paikan päällä oleviin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin.”

         2 artikla
   Erityisedustaja esittää korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle toimeksiannon päättyessä raportin toimeksiannon toteuttamisesta.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2010.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  EUVL L 197, 25.7.2008, s. 60.

      (2)  EUVL L 46, 17.2.2009, s. 61.

      (3)  EUVL L 151, 16.6.2009, s. 41.


title: Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014 , sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) pääjohtajan nimittämisestä uudeksi toimikaudeksi ja sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan puheenjohtajan nimittämisestä

text:
               22.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 236/2

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,
   sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) pääjohtajan nimittämisestä uudeksi toimikaudeksi ja sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan puheenjohtajan nimittämisestä
   2014/C 236/03
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (1) ja erityisesti sen 125 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 136 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto nimitti 25 päivänä toukokuuta 2010 annetulla päätöksellä (2) sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit), jäljempänä ”virasto”, pääjohtajaksi António-Serge DE PINHO CAMPINOSin.

               (2)

               Viraston hallintoneuvosto toimitti neuvostolle 20 päivänä toukokuuta 2014 ehdotuksensa viraston pääjohtajan nimittämisestä uudeksi toimikaudeksi ja viraston valituslautakunnan puheenjohtajan nimittämisestä.

               (3)

               António-Serge DE PINHO CAMPINOSin toimikautta olisi jatkettava viidellä vuodella.

               (4)

               Gordon David Thomas HUMPHREYS olisi nimitettävä viraston valituslautakunnan puheenjohtajaksi,

         ONHYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään viraston pääjohtaja António-Serge DE PINHO CAMPINOS, syntynyt Poitiers’ssa (Ranska) 24 päivänä lokakuuta 1968, uudeksi toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta 2015 ja päättyy 30 päivänä syyskuuta 2020.
   2 artikla
   Nimitetään Gordon David Thomas HUMPHREYS, syntynyt Lontoossa (Yhdistynyt kuningaskunta) 1 päivänä maaliskuuta 1964, viraston valituslautakunnan puheenjohtajaksi viiden vuoden toimikaudeksi.
   Viraston hallintoneuvosto vahvistaa ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun viiden vuoden toimikauden alkamispäivän.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan kahdenkymmenen päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. VENIZELOS

      (1)  EUVL L 78, 24.3.2009, s. 1.

      (2)  Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä toukokuuta 2010, sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) pääjohtajan, varapääjohtajan, valituslautakuntien puheenjohtajan ja kolmen valituslautakunnan puheenjohtajan nimittämisestä (EUVL C 152, 11.6.2010, s. 1).


Avis juridique important

|

32001D0795

2001/795/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä lokakuuta 2001, Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 1 päivän toukokuuta 2001 ja 31 päivän heinäkuuta 2001 sekä 1 päivän elokuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisiksi ajoiksi koskevan kahden kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 300 , 16/11/2001 s. 0041 - 0042

Neuvoston päätös,tehty 29 päivänä lokakuuta 2001,Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 1 päivän toukokuuta 2001 ja 31 päivän heinäkuuta 2001 sekä 1 päivän elokuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisiksi ajoiksi koskevan kahden kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta(2001/795/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisö ja Senegalin tasavalta ovat käyneet neuvotteluja määritelläkseen Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan soveltamisajanjakson päätyttyä tehtävät muutokset tai lisäykset.(2) Näiden neuvottelujen aikana osapuolet ovat päättäneet 23 päivänä huhtikuuta 2001 ja 1 päivänä kesäkuuta 2001 parafoidulla kirjeenvaihdolla jatkaa nykyistä pöytäkirjaa kahdella perättäisellä kolmen ja viiden kuukauden jaksolla eli siihen asti, kun tulevan pöytäkirjan muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen.(3) Näiden kirjeenvaihtojen seurauksena yhteisön kalastajilla on kalastusmahdollisuuksia Senegalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 1 päivän toukokuuta 2001 ja 31 päivän heinäkuuta 2001 sekä 1 päivän elokuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana.(4) Yhteisön kalastusalusten toiminnan keskeytymisen estämiseksi on välttämätöntä, että kyseisen pöytäkirjan jatkamista sovelletaan viipymättä. On syytä allekirjoittaa sopimukset kirjeenvaihtona, jollei perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla tehdystä lopullisesta päätöksestä muuta johdu.(5) On aiheellista vahvistaa päättymässä olevan pöytäkirjan troolareiden ja tonnikala-alusten kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet jäsenvaltioittain sekä pöytäkirjan liitteessä 1 olevassa C kohdassa määrättyjen varustajien maksettavien Senegalissa purettavia tonnikalasaaliita koskevien velvoitteiden jakoperusteet,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 1 päivän toukokuuta 2001 ja 31 päivän heinäkuuta 2001 sekä 1 päivän elokuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta välisiksi ajoiksi koskevat kaksi kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta sillä edellytyksellä, että neuvosto tekee päätöksen sopimusten tekemisestä.Sopimusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaEuroopan yhteisö soveltaa väliaikaisesti kahta 1 artiklassa mainittua sopimusta 1 päivästä toukokuuta 2001.3 artiklaPöytäkirjan 1 artiklassa vahvistetut troolarien ja tonnikala-alusten kalastusmahdollisuudet jaetaan ajanjakson pituuden mukaisesti jäsenvaltioille seuraavan jakoperusteen mukaan:>TAULUKON PAIKKA>Jos jonkin jäsenvaltion lisenssihakemukset eivät täytä pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset.4 artiklaYhteisön varustajat täyttävät Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän toukokuuta 2001 ja 31 päivän heinäkuuta 2001 sekä 1 päivän elokuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevassa C kohdassa esitetyn nuottaa käyttävien tonnikala-alusten velvoitteen purkaa saalis suoraan ajanjakson pituuden mukaisesti seuraavan jakoperusteen mukaan:- Ranskan lipun alla purjehtivat tonnikala-alukset 44 %- Espanjan lipun alla purjehtivat tonnikala-alukset 56 %.5 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa kirjeenvaihtona tehdyt sopimukset yhteisön puolesta sillä edellytyksellä, että sopimus tehdään.Tehty Luxemburgissa 29 päivänä lokakuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. Aelvoet


Avis juridique important

|

31977D0505

77/505/ETY: Neuvoston päätös tehty 25 päivänä heinäkuuta 1977 pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 206 , 12/08/1977 s. 0011 - 0011 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 9 s. 0052  Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 19 s. 0061  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 9 s. 0052  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 13 s. 0027  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 13 s. 0027

NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty 25 päivänä heinäkuuta 1977 pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean perustamisesta (77/505/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission laatiman päätösluonnoksen,sekä katsoo, ettäniitä tapauksia varten, joissa neuvosto siirtää komissiolle toimivallan kotieläinjalostusalalla, olisi perustettava jäsenvaltioiden asiantuntijoista muodostuva komitea, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden ja komission välinen läheinen yhteistyö ja jotta komissio voisi kuulla asiantuntijoita, jaolisi lisäksi suotavaa, että tämä yhteistyö ulottuu kaikille aloille, jotka ovat näissä asioissa yhteisön lainsäädännön alaisia; komitealle olisi tätä tarkoitusta varten annettava valtuudet käsitellä kaikkia näihin aloihin liittyviä kysymyksiä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Perustetaan pysyvä kotieläinjalostusta käsittelevä komitea, jäljempänä `komitea`, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.2 artikla Komitea hoitaa sille neuvoston antamien kotieläinjalostusta käsittelevien säännösten mukaan kuuluvia tehtäviä näissä säännöksissä tarkoitetuissa tapauksissa ja niissä säädetyin edellytyksin.Se voi lisäksi tarkastella mitä tahansa muuta tähän alaan liittyvää kysymystä, jonka komitean puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä ottaa käsiteltäväksi.3 artikla Komitea laatii oman työjärjestyksensä.Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. SIMONET


Avis juridique important

|

31987D0092

87/92/ETY: Komission päätös, tehty 7 päivänä tammikuuta 1987, erityisen silkkiäistoukkajaoston perustamisesta pellavan ja hampun neuvoa-antavaan komiteaan

Virallinen lehti nro L 045 , 14/02/1987 s. 0065 - 0067 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0201  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0201

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä tammikuuta 1987,erityisen silkkiäistoukkajaoston perustamisesta pellavan ja hampun neuvoa-antavaan komiteaan (87/92/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäpäätöksessä 74/72/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 83/77/ETY(2), perustettiin pellavan ja hampun neuvoa-antavaan komiteaan erityinen silkkiäistoukkajaosto,uusien jäsenvaltioiden yhteisöön liittymisen vuoksi on osoittautunut tarpeelliseksi lisätä edustajapaikkojen lukumäärää ja jakaa ne uudelleen; lisäksi on asianmukaista mukauttaa jäsenten korvaamismenettely,pellavan ja hampun neuvoa-antavan komitean silkkiäistoukkajaostoa koskevia säännöksiä on muutettu useaan otteeseen ja niistä on tullut tämän vuoksi vaikeasti sovellettavia; tämän vuoksi niistä olisi tehtävä koonnelma,on tärkeää, että komissio kuulee teollisuutta ja kuluttajaryhmiä silkkiäistoukka-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvissa kysymyksissä,on tarpeen palauttaa päätöksen 74/72/ETY 7 artikla, joka poistettiin päätöksessä 83/77/ETY,kaikkien ammatinharjoittajien, joita tämän yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpano koskee suoraan, sekä kuluttajien, olisi voitava osallistua komission pyytämien lausuntojen laatimiseen, jajäsenvaltioiden kyseiset ammattiyhdistykset sekä kuluttajaryhmittymät ovat perustaneet yhteisön tasolle järjestöjä, jotka pystyvät edustamaan kaikkien jäsenvaltioiden asianomaisia ryhmiä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Perustetaan komission yhteyteen pellavan ja hampun neuvoa-antavan komitean erityinen silkkiäistoukkajaosto, jäljempänä "jaosto".2. Jaosto koostuu seuraavien eturyhmien edustajista: maataloustuottajat, maatalousosuuskunnat, kyseisen alan teollisuus, kauppa ja työntekijät sekä kuluttajat.2 artikla1. Komissio voi kysyä komitealta neuvoa kaikissa ongelmissa, jotka liittyvät silkkiäistoukkien kasvatusta edistävistä erityistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen soveltamisalaan, ja erityisesti toimenpiteissä, jotka sen on toteutettava näiden asetusten mukaisesti.2. Komitean puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että on aiheellista kysyä komitealta neuvoa jälkimmäisen toimivaltaan kuuluvassa asiassa, jossa sille ei ole esitetty lausuntopyyntöä. Hän tekee niin erityisesti jonkin edustettuna olevan eturyhmän pyynnöstä.3 artikla1. Komiteassa on 14 jäsentä.2. Edustajanpaikat jaetaan seuraavasti:- 7 alan maataloustuottajille ja maatalousosuuskunnille,- 2 silkkiteollisuudelle,- 1 silkkikaupalle,- 2 kyseisen alan maataloustyöntekijöille ja jalostuksen työntekijöille,- 2 kuluttajille.4 artikla1. Komissio nimittää jaoston jäsenet yhteisön tasolle perustettujen, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja eturyhmiä parhaiten edustavien ammatillisten järjestöjen ehdotuksesta, joiden toiminta liittyy erityistoimenpiteisiin silkkiäistoukkien kasvatuksen edistämiseksi. Kuluttajien edustajat nimitetään kuitenkin kuluttajien neuvoa-antavan komitean ehdotuksesta. Jokaista täytettävää edustajanpaikkaa varten nämä järjestöt ehdottavat kahta ehdokasta, jotka ovat eri maiden kansalaisia.2. Jaoston jäsenen toimikausi on kolmen vuoden pituinen. Toimikausi voidaan uusia. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.Kolmen vuoden jakson päättymisen jälkeen jaoston jäsenet pysyvät toimessa, kunnes heidän seuraajansa nimetään tai heidän toimeksiantonsa uusitaan.Eronpyynnön tai kuoleman tapauksessa tai jos jäsenen ehdokkuutta esittänyt järjestö pyytää, että hänet korvataan, jäsen korvataan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.3. Komissio julkaisee luettelon jäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla1. Jaosto valitsee komissiota kuultuaan puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi.Puheenjohtaja valitaan ensimmäisessä äänestyksessä läsnäolevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnäolevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, komissio huolehtii tilapäisesti puheenjohtajuudesta.2. Jaosto valitsee kaksi varapuheenjohtajaa kolmeksi vuodeksi. Varapuheenjohtajat valitaan niiden eturyhmien edustajista, joihin puheenjohtaja ei kuulu.Valinta suoritetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.Jaosto voi samaa menettelyä noudattaen nimittää muita jäseniä työvaliokuntaan. Tässä tapauksessa työvaliokunnassa on puheenjohtajan lisäksi enintään yksi edustaja kustakin jaostossa edustettuna olevasta eturyhmästä. Työvaliokunta valmistelee ja järjestää jaoston työt.6 artikla1. Ainoastaan komission edustajat, jaoston jäsenet, tai esteen sattuessa heidän sijaisensa, sekä 3 ja 4 kohdan mukaisesti kutsutut henkilöt voivat osallistua kokouksiin tai seurata niitä.2. Esteen sattuessa jäsenelle järjestö tai järjestöt, joille on myönnetty edustajanpaikka, voivat valtuuttaa sijaisen, joka on valittava komission ja kyseisen järjestön tai järjestöjen yhdessä vahvistamasta luettelosta. Tässä luettelossa olevien nimien lukumäärä on puolet kyseistä järjestöä tai järjestöjä edustavien jäsenten kokonaismäärästä. Tämä määrä on vähintään yksi ja enintään kaksitoista.Kun valtuutetaan sijainen, jaoston sihteeristölle on ilmoitettava siitä vähintään seitsemän päivää ennen kokousta.3. Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on myönnetty yksi tai useampi edustajanpaikka jaostossa, puheenjohtaja voi yksimielisesti komission kanssa kutsua pääsihteerinsä tai sihteeristön jäsenen osallistumaan jaoston kokoukseen tarkkailijana.Esteen sattuessa pääsihteeri voi kuitenkin valtuuttaa tarkkailijanpaikkansa valitsemalleen toiselle henkilölle.Tarkkailijoilla ei ole puheoikeutta. Puheenjohtaja voi kuitenkin yksimielisesti komission kanssa antaa heille tämän oikeuden.4. Kun esityslistan aiheet ovat hyvin teknisluonteisia ja poikkeavat siten jaoston tavallisista töistä, puheenjohtaja voi sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on myönnetty yksi tai useampi paikka jaostossa, ja yksimielisesti komission kanssa kutsua yhden tai useamman asiantuntijan osallistumaan jaoston töihin.Komissio voi omasta aloitteestaan kutsua kenet tahansa, jolla on erityisasiantuntemusta yhdessä esityslistaan merkityistä aiheista, osallistumaan asiantuntijana jaoston asioiden käsittelyyn. Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on syynä heidän läsnäoloonsa.7 artikla1. Jaosto kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta.2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat jaoston kokouksiin.3. Komissio huolehtii jaoston sihteeristön tehtävistä.7 a artiklaJaosto voi yksimielisesti komission kanssa perustaa työryhmiä työnsä helpottamiseksi.8 artiklaJaoston käsittelemät asiat koskevat komission esittämiä lausuntopyyntöjä. Asioita ei ratkaista äänestämällä.Pyytäessään jaoston lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jossa lausunto on annettava.Jaostossa edustettuina olevien eturyhmien kannat ovat komissiolle toimitetussa selvityksessä.Jos jaosto hyväksyy pyydetyn lausunnon yksimielisesti, tämä laatii yhteiset johtopäätökset, jotka liitetään selvitykseen.Komissio antaa tulokset asioiden käsittelystä tiedoksi neuvostolle tai hallintokomiteoille viimeksi mainittujen pyynnöstä.9 artiklaKun komissio ilmoittaa jaoston jäsenille, että pyydetty lausunto tai esitetty asia on luottamuksellisesta aiheesta, jaoston jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa jaoston tai työryhmien töiden kautta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista.Tässä tapauksessa ainoastaan jaoston jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokouksiin.10 artiklaKumotaan komission päätös 74/72/ETY.11 artiklaTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1987.Komission puolestaFrans ANDRIESSENVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 52, 23.2.1974, s. 15(2) EYVL N:o L 51, 24.2.1983, s. 34


Avis juridique important

|

32003D0527

2003/527/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2003, yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 23 artiklan muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 188 , 26/07/2003 s. 0001 - 0002

Neuvoston päätös,tehty 15 päivänä heinäkuuta 2003,yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 23 artiklan muuttamisesta(2003/527/EY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 245 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 160 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 12 päivänä helmikuuta 2003 esittämän pyynnön,ottaa huomioon komission 17 päivänä kesäkuuta 2003 antaman lausunnon,ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3 päivänä kesäkuuta 2003 antaman lausunnon,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 20 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2002/653/EY(1), annetaan kolmansille valtioille mahdollisuus osallistua ennakkoratkaisumenettelyyn yhteisöjen tuomioistuimessa, jos tiettyä alaa koskevassa neuvoston ja yhden tai useamman kolmannen valtion välillä tehdyssä sopimuksessa määrätään tällaisesta osallistumisesta siinä tapauksessa, että jonkin jäsenvaltion tuomioistuin esittää yhteisöjen tuomioistuimelle kyseisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan ennakkoratkaisukysymyksen.(2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta Nizzassa 26 päivänä helmikuuta 2001 allekirjoitetun Nizzan sopimuksen(2) 7 artiklalla on kumottu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehty pöytäkirja ja korvattu se yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyllä pöytäkirjalla, joka on liitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen.(3) Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 23 artiklassa toistetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 20 artiklaan sisältyvät määräykset, mutta siinä ei ole voitu ottaa huomioon päätöksellä 2002/653/EY tehtyä muutosta, minkä vuoksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 23 artikla olisi muutettava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaYhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 23 artiklaan lisätään kohta seuraavasti:"Jos tiettyä alaa koskevassa neuvoston ja yhden tai useamman kolmannen valtion välillä tehdyssä sopimuksessa määrätään, että kolmansilla valtioilla on oikeus esittää kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia siinä tapauksessa, että jonkin jäsenvaltion tuomioistuin esittää yhteisöjen tuomioistuimelle kyseisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan ennakkoratkaisukysymyksen, kansallisen tuomioistuimen päätös, joka sisältää tällaisen kysymyksen, annetaan tiedoksi myös asianomaisille kolmansille valtioille, jotka voivat toimittaa yhteisöjen tuomioistuimeen kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia kahden kuukauden kuluessa tästä tiedoksiannosta."2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Tremonti(1) EYVL L 218, 13.8.2002, s. 1.(2) EYVL C 80, 10.3.2001, s. 1.