Avis juridique important

|

32001D0858

2001/858/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 24 päivänä lokakuuta 2001, vastuuvapaudesta kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 1999

Virallinen lehti nro L 321 , 06/12/2001 s. 0023 - 0024

Euroopan parlamentin päätös,tehty 24 päivänä lokakuuta 2001,vastuuvapaudesta kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 1999(2001/858/EY)EUROOPAN PARLAMENTTI, jokaottaa huomioon kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston taseet ja tulostilit varainhoitovuodelta 1999 (KOM(2000) 357 - C5-0257/2000),ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1999 koskevan vuosikertomuksen kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista ja toimielinten vastaukset (C5-0618/2000)(1),ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämän tarkastuslausuman Euroopan kehitysrahastoista (C5-0618/2000)(2),ottaa huomioon neuvoston 14. maaliskuuta 2001 antamat suositukset vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan kehitysrahastojen varainhoidosta varainhoitovuonna 1999 (6536/2001 - C5-0122/2001, 6537/2001 - C5-0123/2001, 6538/2001 - C5-0124/2001),ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 5/2001 talousarviotukiin kohdennettuihin rakennesopeutustukiin liittyvistä vastikevaroista (seitsemäs ja kahdeksas EKR) sekä komission vastaukset(3),ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2001 antamansa päätöslauselman varainhoitovuotta 1999 koskevan vastuuvapauden myöntämispäätöksen lykkäämisestä(4),ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tekemän, neljännen AKT-EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaista yhteisön tukien rahoitusta ja hoitoa koskevan sisäisen sopimuksen(5) 33 artiklan,ottaa huomioon 16. kesäkuuta 1998 annetun, neljänteen AKT-EY-yleissopimukseen perustuvaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovellettavan varainhoitoasetuksen(6) 74 artiklan,ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V,ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A5-0109/2001),ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan toisen mietinnön (A5-0337/2001),sekä katsoo seuraavaa:A. Tilintarkastustuomioistuin päätyi tarkastuslausumassaan Euroopan kehitysrahastoista siihen, että varainhoitovuoden 1999 tilinpäätökset ja tulostilit antavat tietyistä ongelmista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta luotettavan kuvan tuloista ja menoista varainhoitovuodelta ja taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa.B. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut edellä mainittuja toimia pääasiassa Brysselissä olevien komission asiakirjojen perusteella.C. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että tietyistä ongelmista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta myös nämä tilinpäätösten perustana olevat toimet olivat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.D. Parlamentti lykkäsi 4. huhtikuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa vastuuvapauden myöntämistä komissiolle kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuodelta 1999 tutkiakseen tarkemmin, kuinka komissio ja petostentorjuntavirasto OLAF menettelevät kehitysrahastoon liittyvien petostapausten kanssa, sekä voidakseen tutkia komission sisäisen tarkastusyksikön rakennesopeutustukiin (talousarviotuet/vastikevarat) liittyvistä valvontamenettelyistä antaman kertomuksen.1. Myöntää komissiolle vastuuvapauden kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 1999.2. Sisällyttää huomautuksensa oheiseen päätöslauselmaan.3. Kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti liittyvän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille sekä julkaisemaan ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja).Euroopan parlamentin pääsihteeriJulian PriestleyEuroopan parlamentin puhemiesNicole Fontaine(1) EYVL C 342, 1.12.2000, s. 205.(2) EYVL C 342, 1.12.2000, s. 212.(3) EYVL C 257, 14.9.2001.(4) Hyväksytyt tekstit, kohta 8.(5) EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.(6) EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.


title: 2014/365/EU: Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2014 , ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamiseen

text:
               18.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 178/14

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 12 päivänä kesäkuuta 2014,
   ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamiseen

      (2014/365/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan talousalueesta tehty sopimus (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)

               ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 30.

               (3)

               ETA-sopimuksen liite XXI sisältää tilastoja koskevia erityismääräyksiä.

               (4)

               ETA:n tilasto-ohjelman 2014–2017 olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 99/2013 (3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1383/2013 (4), ja sen olisi sisällettävä sellaiset ohjelma-alueet, joita tarvitaan Euroopan talousalueen kaikkien merkityksellisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien näkökohtien kuvaamiseksi ja seuraamiseksi.

               (5)

               Vuosiksi 2003–2007 tehtyä ETA:n tilasto-ohjelmaa ei enää sovelleta, ja se olisi tästä syystä poistettava ETA-sopimuksesta.

               (6)

               ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 30 olisi sen vuoksi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa 1 päivästä tammikuuta 2014.

               (7)

               ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 12 päivänä kesäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         Y. MANIATIS

      (1)  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 99/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 (EUVL L 39, 9.2.2013, s. 12).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1383/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 84).

      LUONNOS
      ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2014,
      annettu …,
      tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamisesta
      ETA:N SEKAKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  ETA:n tilasto-ohjelman 2014–2017 olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 99/2013 (1), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1383/2013 (2), ja sen olisi sisällettävä sellaiset ohjelma-alueet, joita tarvitaan Euroopan talousalueen kaikkien merkityksellisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien näkökohtien kuvaamiseksi ja seuraamiseksi.

                  (2)

                  Vuosiksi 2003–2007 tehtyä ETA:n tilasto-ohjelmaa ei enää sovelleta, ja se olisi tästä syystä poistettava ETA-sopimuksesta.

                  (3)

                  ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 30 olisi sen vuoksi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa 1 päivästä tammikuuta 2014,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirja 30 seuraavasti:

                  1.

                  Korvataan 5 artiklan otsikossa oleva ilmaisu ”2013” ilmaisulla ”2013–2017”.

                  2.

                  Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan seuraava:
                  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

                              —

                                 32013 R 1383: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1383/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 84).”

                  3.

                  Korvataan 5 artiklan 2 kohdassa oleva ilmaisu ”31 päivän joulukuuta 2013” ilmaisulla ”31 päivän joulukuuta 2017”.

                  4.

                  Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:
                  ”EFTAn tilastolaitos ja Eurostat kehittävät yhdessä ETA:n vuotuisen tilasto-ohjelman vuosiksi 2013–2017. ETA:n vuotuinen tilasto-ohjelma toimii komission asetuksen (EU) N:o 99/2013 mukaisesti laatiman vuotuisen työohjelman osana ja se laaditaan rinnan työohjelman kanssa. Sopimuspuolet hyväksyvät ETA:n vuotuisen tilasto-ohjelman omia sisäisiä menettelyjään noudattaen.”

                  5.

                  Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:
                  ”EFTA-valtiot osallistuvat sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja sopimusta koskevien varainhoitoasetusten mukaisesti toiminnan rahoitukseen määrällä, joka on 75 prosenttia Euroopan unionin vuoden 2013 talousarvion budjettikohdissa 29 02 05 (Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017) ja 29 01 04 05 (Tilastotietopolitiikka — hallintomenot) mainitusta määrästä, sekä määrällä, joka on 75 prosenttia Euroopan unionin vuosien 2014–2017 talousarvioiden budjettikohdissa 29 02 01 (Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017) ja 29 01 04 01 (Tilastotietopolitiikka — hallintomenot) mainitusta määrästä.”

                  6.

                  Poistetaan 2 artikla.

            2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (3).
      Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
      3 artikla
      Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

         Tehty Brysselissä

               ETA:n sekakomitean puolesta

               Puheenjohtaja

               ETA:n sekakomitean

               sihteerit

         (1)  EUVL L 39, 9.2.2013, s. 12.

         (2)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 84.

         (3)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


title: Neuvoston päätös 2011/169/YUTP, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2011 , Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta

text:
               22.3.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 76/59

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/169/YUTP,
   annettu 21 päivänä maaliskuuta 2011,
   Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä lokakuuta 2009 Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä yhteisen kannan 2009/788/YUTP (1), joka laadittiin turvallisuusjoukkojen vaiennettua väkivaltaisesti poliittiset mielenosoittajat Conakryssa 28 päivänä syyskuuta 2009.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/638/YUTP (2) rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta 27 päivään lokakuuta 2011 saakka ja yhteisen kannan 2009/788/YUTP kumoamisesta.

               (3)

               Päätöstä 2010/638/YUTP olisi muutettava poliittisen tilanteen sekä kansainvälisen tutkintakomission, joka on valtuutettu selvittämään Guinean 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumia koskevat tosiseikat ja olosuhteet, laatiman raportin pohjalta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2010/638/YUTP seuraavasti:

               1.

               Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen liitteessä lueteltujen, kansainvälisen tutkintakomission Guinean 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista vastuullisiksi määrittelemien henkilöiden ja heitä lähellä olevien henkilöiden pääsyn alueelleen tai kauttakulun alueensa kautta.”

               2.

               Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Jäädytetään kaikki liitteessä lueteltujen, kansainvälisen tutkintakomission Guinean 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista vastuullisiksi määrittelemien henkilöiden ja heitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten hallussa, omistuksessa, hallinnassa tai valvonnassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.”

               3.

               Korvataan päätöksen 2010/638/YUTP liite tämän päätöksen liitteellä.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  EUVL L 281, 28.10.2009, s. 7.

      (2)  EUVL L 280, 26.10.2010, s. 10.

      LIITE

            ”LIITE

               Luettelo 3 ja 4 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

                        Nimi
                        (ja mahdolliset peitenimet)

                        Tunnistamistiedot
                        (syntymäaika (sa.) ja -paikka (sp.), passin/henkilökortin nro, ym.)

                        Perusteet

                        1.

                        Kapteeni Moussa Dadis CAMARA

                        sa.: 1.1.1964 tai 29.12.1968
                        Passi: R0001318

                        Henkilö, jonka kansainvälinen tutkintakomissio on todennut olevan vastuussa 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista Guineassa

                        2.

                        Majuri Moussa Tiégboro CAMARA

                        sa.: 1.1.1968
                        Passi: 7190

                        Henkilö, jonka kansainvälinen tutkintakomissio on todennut olevan vastuussa 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista Guineassa

                        3.

                        Eversti tri. Abdoulaye Chérif DIABY

                        sa.: 26.2.1957
                        Passi: 13683

                        Henkilö, jonka kansainvälinen tutkintakomissio on todennut olevan vastuussa 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista Guineassa

                        4.

                        Luutnantti Aboubacar Chérif (alias Toumba) DIAKITÉ

                        Henkilö, jonka kansainvälinen tutkintakomissio on todennut olevan vastuussa 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista Guineassa

                        5.

                        Luutnantti Jean-Claude PIVI (alias Coplan)

                        sa.: 1.1.1960

                        Henkilö, jonka kansainvälinen tutkintakomissio on todennut olevan vastuussa 28 päivän syyskuuta 2009 tapahtumista Guineassa”.


title: 2013/611/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/328

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä
   (2013/611/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26. lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 (4) ja erityisesti sen 30 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0079/2013),

               1.

               hyväksyy Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 202.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


Avis juridique important

|

32001D0645

2001/645/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä elokuuta 2001, Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2561)

Virallinen lehti nro L 227 , 23/08/2001 s. 0056 - 0057

Komission päätös,tehty 22 päivänä elokuuta 2001,Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2561)(2001/645/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000(2), ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,sekä katsoo seuraavaa:A. MENETTELY(1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 367/2001(3) käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa yhteisöön.(2) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio jatkoi polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevaa tutkimusta. Tutkimuksen lopulliset päätelmät esitetään lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta 13 päivänä elokuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1676/2001(4).(3) Tutkimuksessa vahvistettiin Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevaa vahingollisella polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia koskevat alustavat päätelmät.B. SITOUMUKSET(4) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen viisi yhteistyössä toiminutta intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tarjosi hintasitoumuksia asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Täten ne ovat suostuneet myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään sellaiseen hintaan, joka poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon.(5) Yritykset myös toimittavat komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, minkä ansiosta komissio voi valvoa sitoumuksia tosiasiallisesti. Lisäksi komissio katsoo kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien myynnin rakenteen perusteella, että sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen.(6) Tämän vuoksi tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä.(7) Jotta komissio voi jatkossakin tosiasiallisesti valvoa, että yritykset noudattavat sitoumuksiaan, kun sitoumusten mukainen vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva pyyntö esitetään asianomaiselle tulliviranomaiselle, tullivapautuksen edellytyksenä on oltava sellaisen kauppalaskun esittäminen, jonka on antanut jokin niistä vientiä harjoittavista tuottajista, joilta on hyväksytty sitoumukset, ja jossa on ainakin asetuksen (EY) N:o 1676/2001 liitteessä luetellut tiedot. Kyseiset tiedot ovat tarpeen, jotta tulliviranomaiset pääsevät riittävään varmuuteen siitä, että tavaralähetykset vastaavat kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.(8) Jos sitoumuksia rikotaan tai ne peruutetaan tai niitä epäillään rikottavan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja l0 kohdan mukaisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään jäljempänä mainittujen tuottajien Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset.>TAULUKON PAIKKA>2 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2001.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2.(3) EYVL L 55, 24.2.2001, s. 16.(4) Ks. tämän virallisen lehden sivu 1.


Avis juridique important

|

31992D0242

92/242/ETY: Neuvoston päätös, tehty 31 päivänä maaliskuuta 1992, tietojärjestelmien turvallisuudesta

Virallinen lehti nro L 123 , 08/05/1992 s. 0019 - 0025 Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0025  Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0025

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 31 päivänä maaliskuuta 1992,tietojärjestelmien turvallisuudesta (92/242/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO,joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(),sekä katsoo, ettäyhteisön päämääränä on yhteismarkkinoiden toteuttamisella ja jäsenvaltioiden talouspolitiikan asteittaisella lähentämisellä edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista kehitystä koko yhteisössä, jatkuvaa ja tasapainoista kasvua, vakauden lisääntymistä, elintason nopeutuvaa nousua ja entistä läheisempiä suhteita jäsenvaltioiden välillä,sähköisesti säilytetyllä, käsitellyllä ja siirretyllä tiedolla on yhä suurempi merkitys taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa,maailmanlaajuisen tehokkaan viestinnän käyttöönottaminen ja sähköisen tietojenkäsittelyn laaja levinneisyys korostavat riittävän suojan tarvetta,Euroopan parlamentti on keskusteluissaan ja päätöslauselmissaan toistuvasti painottanut tietojärjestelmien turvallisuuden tärkeyttä,talous- ja sosiaalikomitea on korostanut tarvetta käsitellä tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä yhteisön eri toimintamuodoissa, ottaen erityisesti huomioon sisämarkkinoiden toteutumisen vaikutukset,toiminta kansallisella, kansainvälisellä ja yhteisön tasolla muodostaa hyvän perustan,televiestintä, tietotekniikka, standardointi, tietopalvelumarkkinat, sekä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimintaperiaatteet (TTK) liittyvät läheisesti toisiinsa, samoin kuin työ, johon yhteisö on näillä aloilla jo ryhtynyt,on suotavaa yhtenäistää toimenpiteet asettamalla olemassa oleva kansallinen ja kansainvälinen työ niiden perustaksi ja edistämällä alan tärkeimpien osapuolten välistä yhteistyötä; näin ollen on tarkoituksenmukaista edetä yhtenäisen toimintasuunnitelman mukaan,tietojärjestelmien turvallisuuden monimutkaisuus edellyttää sellaisten strategioiden kehittämistä, jotka mahdollistavat tiedon vapaan liikkumisen yhtenäismarkkinoiden sisällä varmistaen kuitenkin samanaikaisesti tietojärjestelmien käytön turvallisuuden koko yhteisössä,jokaisella jäsenvaltiolla on velvollisuus ottaa huomioon turvallisuuden ja yleisen järjestyksen asettamat rajoitukset,jäsenvaltioiden velvollisuudet tällä alalla edellyttävät yhteistä lähestymistapaa, joka perustuu kiinteään yhteistyöhön jäsenvaltioiden johtavien virkamiesten kanssa,on tarpeen säätää toimintasuunnitelman laatimisesta 24 kuukauden pituista aloituskautta varten, sekä sellaisen johtavista virkamiehistä koostuvan komitean perustamisesta, jonka virkamiehillä olisi pitkä toimikausi ja jonka tehtävänä olisi neuvoa komissiota tietojärjestelmien turvallisuutta koskevissa toimintamuodoissa,toiminnan toteutukseen tarvittavat varat 24 kuukauden pituisen aloituskauden aikana arvioidaan 12 miljoonaksi ecuksi; vuodelle 1992 tarvittavat varat arvioidaan voimassa olevan varainhoito-ohjelman mukaan 2 miljoonaksi ecuksi, jaohjelman toteutukseen budjettivuoden 1992 jälkeen osoitettavat varat olisi sisällytettävä voimassa oleviin yhteisön varainhoidon kehyksiin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaTällä päätöksellä toteutetaan toimet tietojärjestelmien turvallisuuden alalla. Niihin sisältyy:- laajojen strategioiden kehittäminen tietojärjestelmien turvallisuutta varten (toimintasuunnitelma) 24 kuukauden alkukaudeksi,ja- sellaisen johtavista virkamiehistä koostuvan ryhmän perustaminen, jonka virkamiehillä olisi pitkä toimikausi ja jonka tehtävänä olisi neuvoa komissiota tietojärjestelmien turvallisuuden alalla tarvittavista toimista, jäljempänä "komitea".2 artikla1. Komissio kuulee komiteaa järjestelmällisesti yhteisön eri toimintoihin liittyvistä tietojärjestelmien turvallisuutta koskevista kysymyksistä, erityisesti työskentelystrategioiden ja -ohjelmien määrittelemisestä.2. Toimintasuunnitelmassa on liitteen mukaisesti seuraavia aiheita koskeva alustava työ:I. tietojärjestelmien turvallisuuden strategisten puitteiden kehittäminen,II. käyttäjien ja palveluntuottajien tietojärjestelmien turvallisuudelle asettamien tarpeiden tunnistaminen,III. ratkaisujen tuottaminen käyttäjien, laitetoimittajien ja palveluntuottajien lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarpeisiin,IV. eritelmien, standardoinnin, arvioinnin ja varmentamisen kehittäminen tietojärjestelmien turvallisuuden osalta,V. tietojärjestelmien turvallisuuden tekniikan ja toiminnan kehittäminen,VI. tietojärjestelmien turvallisuuden toteutus.3 artikla1. Toimen toteutukseen tarvittavat yhteisön varat on arvioitu aloituskauden aikana 12 miljoonaksi ecuksi, josta 2 miljoonaa on vuosien 1988 92 varainhoito-ohjelmassa tarkoitettu vuodelle 1992.Summa, joka tarvitaan tätä seuraavaa ohjelman toteutuskautta varten, on sisällytettävä kulloinkin voimassa olevaan yhteisön varainhoidon suunnitelmaan.2. Budjettivallan käyttäjä määrää kunakin budjettivuonna irrotettavat varat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen hyvän taloudenpidon periaatteiden mukaisesti.4 artiklaRyhmä riippumattomia asiantuntijoita arvioi aloituskauden tulokset komission puolesta. Ryhmän kertomus sekä mahdolliset komission siihen liittämät huomautukset annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.5 artikla1. Komissio vastaa toiminnan toteutuksesta. Sitä avustaa neuvoa-antava komitea, jonka muodostavat jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.2. Toimintasuunnitelma toteutetaan 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden mukaisesti ja se tarkistetaan tarpeen mukaan. Siinä esitetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja tarvittavat toimenpiteet sekä rahoitusjärjestelyt niitä varten. Komissio pyytää toimintasuunnitelman perusteella ehdotuksia.3. Toimintasuunnitelma toteutetaan kiinteässä yhteistyössä alan osapuolten kanssa. Siinä otetaan huomioon, edistetään ja täydennetään tällä alalla meneillään olevia eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardointitoimia.6 artikla1. Jäljempänä 7 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan toimenpiteisiin, jotka liittyvät yhteisön toimintaperiaatteisiin tietojärjestelmien turvallisuuden alalla.2. Jäljempänä 8 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan:- edellä 5 artiklassa tarkoitetun toimintasuunnitelman laatimiseen ja tarkistamiseen,- ehdotuspyyntöjen sisältöön, ehdotusten arvioimiseen ja yhteisön arvioidun taloudellisen osuuden määräämiseen toimenpiteistä, jos osuus ylittää 200 000:ta ecua,- yhteisön ulkopuolisten järjestöjen tämän päätöksen mukaiseen toimintaan osallistumiseen,- toimenpiteiden tulosten levittämis-, suojelu- tai käyttämiskeinoihin,- toiminnan arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin.3. Jos yhteisön osuus toimenpiteistä on enintään 200 000 ecua, komissio kuulee komiteaa tarvittavista toimenpiteistä ja ilmoittaa arvionsa lopputuloksen komitealle.7 artiklaKomission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja asettaa asian kiireellisyyden mukaan.Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.Komission on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.8 artiklaKomission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaisia.Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä, jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt mainittuja toimenpiteitä.Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 1992.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaVitor MARTINS() EYVL N:o C 277, 5.11.1990, s. 18() EYVL N:o C 94, 13.3.1992() EYVL N:o C 159, 17.6.1991, s. 38LIITEYhteenveto toimintalinjoistaSUUNTAVIIVOJA TOIMINTASUUNNITELMAKSI TIETOJÄRJESTELMIEN TURVALLISUUDEN ALALLAJOHDANTOToimintasuunnitelman tavoitteena on kehittää yleisiä strategioita, joiden tarkoituksena on aikaansaada sähköisesti säilytetyn, käsitellyn tai siirretyn tiedon käyttäjille ja tuottajille asianmukainen tietojärjestelmien suoja tuottamuksellisia tai tahallisia uhkia vastaan.Toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon ja täydennetään tällä alalla meneillään olevia maailmanlaajuisia standardointitoimia.Se sisältää seuraavat toimintalinjat:- Tietojärjestelmien turvallisuuden strategisten puitteiden kehittäminen,- käyttäjien ja palveluntuottajien tietojärjestelmien turvallisuudelle asettamien tarpeiden tunnistaminen,- ratkaisujen tuottaminen käyttäjien, laitetoimittajien ja palveluntuottajien lyhyen ja keskipitkän ajan tarpeisiin,- eritelmien, standardoinnin, arvioinnin ja varmentamisen kehittäminen tietojärjestelmien turvallisuuden osalta,- tietojärjestelmien turvallisuuden tekniikan ja toiminnan kehittäminen,- tietojärjestelmien turvallisuuden toteutus.Toimintasuunnitelman toteuttaa komissio kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden vastaavien toimien, sekä yhteisön tähän liittyvien tutkimus- ja kehittämistoimien kanssa.1 Toimintalinja I   tietojärjestelmien turvallisuuden strategisten puitteiden kehittäminen 1.1 AiheTietojärjestelmien turvallisuus on todettu ominaisuudeksi, joka on välttämätön kaikkialla nykyaikaisessa yhteiskunnassa. Sähköiset tietopalvelut edellyttävät turvattua teleinfrastruktuuria, turvattuja laitteita ja ohjelmistoja samoin kuin niiden käytön ja hallinnan turvaamista. On laadittava laaja strategia, jossa otetaan huomioon kaikki tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvät näkökohdat ja vältetään hajanaista lähestymistapaa. Sähköisesti käsitellyn tiedon turvallisuutta koskevan strategian on heijastettava yhteiskunnan halua toimia tehokkaasti mutta samalla suojella itseään nopeasti muuttuvassa maailmassa.1.2 TavoiteOn laadittava strategiset puitteet yhteisön yhteiskunnallisten, taloudellisten ja poliittisten tavoitteiden yhteensovittamiseksi teknisiin, toiminnallisiin ja lainsäädännöllisiin vaihtoehtoihin kansainvälisissä yhteyksissä. Eri näkökohtien, tavoitteiden ja rajoitusten herkkä tasapaino voidaan löytää vain siten, että alan osapuolet yhdessä kehittävät yhteisen näkemyksen ja sopivat strategisista puitteista. Nämä seikat ovat perusedellytys etunäkökohtien ja tarpeiden yhteensovittamiseksi niin politiikassa kuin teollisessa kehityksessä.1.3 Vallitseva tilanne ja kehityssuunnatTilanteelle on ominaista kasvava tietoisuus siitä, että on tarve toimia. Toimenpiteiden yhteensovittamiseksi tarkoitetun aloitteen puuttuessa vaikuttaa kuitenkin hyvin todennäköiseltä, että eri alojen hajanaiset toimenpiteet luovat tilanteen, joka on itse asiassa vastakkainen tavoitteisiin nähden ja luo yhä vakavampia oikeudellisia, yhteiskunnallisia ja taloudellisia ongelmia.1.4 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysTällaisten yhteisten puitteiden olisi sisällettävä ja asetettava tärkeysjärjestykseen tiedon ja siihen liittyvien palvelujen haavoittuvuutta koskeva riskianalyysi ja riskienhallinta, tietokoneiden ja televiestinnän väärinkäyttöä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen, hallinnolliset perusrakenteet mukaan luettuna turvallisuuspolitiikka ja se, miten eri teollisuuden- ja tieteenalat voivat toteuttaa nämä, sekä yhteiskuntaan ja yksityisyyteen liittyvät näkökohdat (esimerkiksi tunnistus-, todennus-, kiistattomuus- ja mahdollisesti valtuutusjärjestelmien käyttö demokraattisessa ympäristössä).On laadittava selkeät ohjeet turvattujen hajautettujen tietopalvelujen fyysisten ja loogisten arkkitehtuurien, luotettavia turvallisuustuotteita ja palveluja koskevien standardien, ohjeiden ja määritelmien, sekä erityissektorien tarpeita vastaavien erilaisten hallintorakenteiden, arkkitehtuurien ja standardien toimivuuden toteamiseksi tarvittavien koehankkeiden ja prototyyppien kehittämistä varten.Käyttäjien asenteiden muokkaamiseksi on luotava turvallisuustietoisuutta, jotta nämä kiinnittäisivät enemmän huomiota tietotekniikan (TT) turvallisuuteen.2 Toimintalinja II   Käyttäjien ja palveluntuottajien tietojärjestelmien turvallisuudelle asettamien vaatimusten tunnistaminen 2.1 AiheTietojärjestelmien turvallisuus on kaupallisten sovellusten eheyden ja uskottavuuden, tekijänoikeuksien ja luottamuksellisuuden ehdoton edellytys. Tämä johtaa väistämättä vaikeaan tasapainotteluun ja joskus valintoihin toisaalta vapaata kauppaa ja toisaalta yksityisyyden ja tekijänoikeuksien suojaamista koskevien sitoumusten välillä. Näiden valintojen ja kompromissien on perustuttava vaatimusten täydelliseen ymmärtämiseen ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla tehtyjen valintojen mahdollisuuksiin vastata näihin vaatimuksiin.Käyttäjien tarpeet käsittävät tietojärjestelmien turvaamistoimintoja teknisten, toiminnallisten ja lainsäädännöllisten näkökohtien yhteydessä. Sen vuoksi tietojärjestelmien turvallisuusvaatimusten järjestelmällinen selvittäminen on välttämätöntä asianmukaisten ja tehokkaiden toimenpiteiden kehittämiseksi.2.2 TavoiteOsoittaa käyttäjien ja palveluntuottajien vaatimusten luonne ja ominaisuudet, sekä niiden suhde tietojärjestelmien turvallisuustoimenpiteisiin.2.3 Vallitseva tilanne ja kehityssuunnatTähän mennessä ei ole ryhdytty mihinkään yhteisiin toimenpiteisiin tietojärjestelmien turvallisuuden keskeisten osapuolten nopeasti kehittyvien ja muuttuvien tarpeiden tunnistamiseksi. Yhteisön jäsenvaltiot ovat tunnistaneet kansallisten toimintojen (etenkin "tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteiden") yhdenmukaistamisen tarpeen. Yhtenäiset arviointiperusteet ja säännöt arviointitodistusten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi ovat erittäin tärkeitä.2.4 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysPerustan luomiseksi alan osapuolten perusteltujen tarpeiden johdonmukaiselle ja avoimelle kohtelulle on katsottu tarpeelliseksi laatia yhteisesti sovittu käyttäjien tarpeiden luokittelu ja sen suhde tietojärjestelmien turvallisuuden toteuttamiseen.On myös katsottu tärkeäksi tunnistaa lainsäädännön ja eettisten sääntöjen tarve palveluominaisuuksien ja tekniikan arvioitujen kehityssuuntien valossa, osoittaa vaihtoehtoiset strategiat tavoitteiden saavuttamiseksi hallinnollisten, palveluun liittyvien, toiminnallisten ja teknisten määräysten avulla sekä arvioida tietojärjestelmien eri turvallisuusvaihtoehtojen ja strategioiden tehokkuus, käyttäjäystävällisyys ja kustannukset käyttäjien, palveluntuottajien ja toimittajien kannalta.3 Toimintalinja III   Ratkaisujen tuottaminen käyttäjien, laitetoimittajien ja palveluntuottajien lyhyen ja keskipitkän ajan tarpeisiin 3.1 AiheTietokoneet voidaan nykyään suojata riittävästi ulkopuolista luvatonta sisäänpääsyä vastaan "eristämällä", toisin sanoen käyttämällä tavanomaisia organisatorisia ja fyysisiä toimenpiteitä. Tämä koskee myös suljetun käyttäjäryhmän sähköistä viestintää erillisverkossa. Tilanne on täysin toinen, jos useat käyttäjäryhmät käyttävät yhteisiä tietoja tai vaihtavat tietoja yleisen tai laajasti käytettävissä olevan verkon kautta. Näissä tapauksissa ei ole yleisesti saatavilla sellaista tekniikkaa, päätteitä ja palveluja eikä toisiaan vastaavia standardeja ja menettelytapoja, jotka takaisivat tietojärjestelmille vastaavan suojan.3.2 TavoiteTavoitteena on tuottaa lyhyessä ajassa ratkaisuja, jotka pystyvät vastaamaan käyttäjien, palveluntuottajien ja valmistajien kiireellisimpiin tarpeisiin. Tähän kuuluu tietotekniikan turvallisuuden yleisten arviointiperusteiden käyttö, jotka on suunniteltava avoimiksi tulevaisuuden vaatimuksia ja ratkaisuja varten.3.3 Vallitseva tilanne ja kehityssuunnatJotkin käyttäjäryhmät ovat kehittäneet omaan käyttöönsä tekniikoita ja menetelmiä, jotka vastaavat etenkin todentamisen, eheyden ja kiistattomuuden vaatimuksia. Yleisesti tähän käytetään magneettisia kortteja tai älykortteja. Myös kehittyneitä ja kehittymättömiä salakirjoitustekniikoita on käytössä. Usein tämä merkitsee käyttäjäryhmän omien "viranomaisten" määrittelemistä. Näitä tekniikoita ja menetelmiä on kuitenkin vaikea muuttaa yleisiksi, niin että ne täyttäisivät avoimen ympäristön vaatimukset.ISO työskentelee OSI-tietoturvastandardin määrittelemiseksi (ISO DIS 7498 2) samoin kuin CCITT puolestaan X400:n yhteydessä. Sanomiin on myös mahdollista liittää turvaussegmenttejä. Todentamista, eheyttä ja kiistattomuutta pidetään sanomien (EDIFACT) osana samoin kuin osana X400 MHS-järjestelmää.Tällä hetkellä organisaatioiden välisen tiedonsiirron (OVT) oikeudellisia puitteita ollaan vasta suunnittelemassa. Kansainvälinen kauppakamari on julkaissut yhdenmukaiset toimintasäännöt kaupallisten tietojen vaihtoon tietoliikenteen välityksellä.Useat valtiot (esimerkiksi Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat) ovat kehittäneet tai ovat kehittämässä tietotekniikan ja teletuotteiden ja -järjestelmien luotettavuuden arviointiperusteita sekä vastaavia menettelyjä arvioinnin suorittamiseksi. Nämä perusteet on laadittu yhteistyössä kansallisten valmistajien kanssa, ja niiden myötä luotettavien tuotteiden ja järjestelmien määrä lisääntyy yksinkertaisista tuotteista alkaen. Tätä kehitystä tukee sellaisten kansallisten järjestöjen luominen, joiden tehtävänä on suorittaa arviointeja ja myöntää todistuksia.Useimmat käyttäjät eivät pidä luottamuksellisuuden aikaansaamista kovin kiireellisenä. Tilanne kuitenkin muuttunee tulevaisuudessa kehittyneiden viestintäpalvelujen ja etenkin matkaviestinpalvelujen yleistyessä.3.4 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysOn olennaista kehittää mahdollisimman nopeasti menettelyt, standardit, tuotteet ja välineet, jotka soveltuvat turvallisuuden takaamiseen sekä itse tietojärjestelmissä (tietokoneet, oheislaitteet) että yleisissä viestintäverkoissa. Todentaminen, eheys ja kiistattomuus olisi asetettava etusijalle. Esitettyjen ratkaisujen kelpoisuus olisi määriteltävä koehankkeiden avulla. Ratkaisuja OVT:n kiireellisimpiin tarpeisiin tarkastellaan TEDIS-ohjelmassa, joka on liitetty tämän toimintasuunnitelman yleiseen sisältöön.4 Toimintalinja IV   Tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvien eritelmien, standardoinnin, arvioinnin ja varmentamisen kehittäminen 4.1 AiheTietojärjestelmien turvallisuuden vaatimukset ulottuvat monille aloille, ja yhteiset eritelmät ja standardit ovat tämän vuoksi ratkaisevan tärkeitä. Tietotekniikan turvaamiseksi sovittujen standardien ja eritelmien puuttuminen saattaa olla suuri este tietoon perustuvien menetelmien ja palvelujen kehittymiselle kaikkialla taloudessa ja yhteiskunnassa. Toimenpiteitä on toteutettava myös tekniikan ja standardien kehittämisen ja käytön nopeuttamiseksi useilla toisiaan lähellä olevilla viestinnän ja tietokoneverkkojen alueilla, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä käyttäjille, teollisuudelle ja hallinnolle.4.2 TavoiteOn tarpeellista luoda keinot erityisten turvatoimintojen tukemiseksi ja toteuttamiseksi OSI:n, ONP:n, ISDN/IBC:n sekä verkonhallinnan alueilla. Standardointiin ja eritelmiin liittyvät olennaisesti ne tekniikat ja lähestymistavat, jotka ovat tarkistamisen edellytyksenä, mukaan luettuna vastavuoroiseen tunnustamiseen johtava varmentaminen. Mikäli mahdollista, kansainvälisesti sovittuja ratkaisuja on tuettava. On edistettävä myös atk-järjestelmien, joissa on turvatoiminnot, kehittämistä ja käyttöä.4.3 Vallitseva tilanne ja kehityssuunnatEtenkin Yhdysvallat on tehnyt tietojärjestelmien turvallisuutta koskevia tärkeitä aloitteita. Euroopassa asiaa käsitellään osana ETSI- ja CEN/CENELEC -järjestelmiä yhdessä tietotekniikan ja televiestinnän standardoinnin kanssa CCITT- ja ISO- järjestelmien tämän alan työn valmisteluna.Huolestumisen lisääntyessä työ Yhdysvalloissa kiihtyy nopeasti, ja sekä toimittajat että palveluntuottajat lisäävät toimenpiteitään tällä alalla. Euroopassa Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toisistaan riippumatta ryhtyneet samankaltaisiin toimiin, mutta Yhdysvaltain tilannetta vastaava yhteistoiminta kehittyy vain hitaasti.4.4 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysTietojärjestelmien turvallisuuden alalla vallitsee hyvin läheinen suhde lainsäädännöllisten, toiminnallisten, hallinnollisten ja teknisten näkökohtien kesken. Lainsäädännön on heijastuttava standardeihin, ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevien toimenpiteiden on todistettavalla tavalla noudatettava standardeja ja lainsäädäntöä. Lainsäädäntö vaatii monissa suhteissa eritelmiä, jotka ulottuvat perinteistä standardointia laajemmalle, toisin sanoen sisältävät käytännesäännöt. Standardeihin ja käytännesääntöihin liittyvät vaatimukset koskevat kaikkia tietojärjestelmien turvallisuuden alueita, ja on syytä erottaa toisistaan toisaalta suojavaatimukset, jotka vastaavat turvallisuustavoitteita ja toisaalta jotkin sellaiset tekniset vaatimukset, jotka voidaan uskoa toimivaltaisille eurooppalaisille standardointielimille (CEN/CENELEC/ETSI).Eritelmien ja standardien on käsitettävä tietojärjestelmien turvapalvelualat (henkilöiden ja yritysten todennus, kiistattomuuskäytännöt, oikeudessa hyväksyttävät sähköiset todisteet, valtuuksien valvonta), niiden viestintäpalvelut (kuvallisen viestinnän yksityisyys, puheen ja tietokannan siirron yksityisyys matkaviestinnässä, tietokannan ja kuvatietokantojen suojaaminen, integroitujen palvelujen turvallisuus), niiden viestinnän ja turvallisuuden hallinta (yleiset/yksityiset avainjärjestelmät avoimen verkon toiminnassa, verkonhallinnan suoja, palveluntuottajien suoja) sekä näiden varmentaminen (varmistuskriteerit ja -tasot, menettelytavat turvattujen tietojärjestelmien suojauksen varmistukselle).5 Toimintalinja V   Tietojärjestelmien turvallisuuden tekniikan ja toiminnan kehittäminen 5.1 AiheTekniikan järjestelmällinen tutkiminen ja kehittäminen taloudellisesti toteuttamiskelpoisten ja toiminnallisesti tyydyttävien ratkaisujen löytämiseksi tietojärjestelmän turvallisuuden nykyisiin ja tuleviin vaatimuksiin on palvelumarkkinoiden kehittymisen ja koko Euroopan talouden kilpailukyvyn perusedellytys.Tietojärjestelmien turvallisuuden tekniikan kehittämisessä on otettava huomioon sekä tietokoneiden että viestinnän turvallisuus, sillä useimmat nykyisistä järjestelmistä ovat hajautettuja, ja niihin pääsee tietoliikennepalvelujen kautta.5.2 TavoiteTekniikan järjestelmällinen tutkiminen ja kehittäminen taloudellisesti toteuttamiskelpoisten ja toiminnallisesti tyydyttävien ratkaisujen löytämiseksi tietojärjestelmien turvallisuuden nykyisiin ja tuleviin vaatimuksiin.5.3 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysTietojärjestelmien turvallisuuden alalla tehtävän työn olisi suuntauduttava kehittämisen ja täytäntöönpanon strategioihin, tekniikkaan, integraatioon ja tarkistamiseen.Strategisen T& K-työn olisi katettava turvattujen järjestelmien käsitemallit (suoja vaarantumista, valtuutonta muuttamista ja palvelun kieltämistä vastaan), toiminnallisten vaatimusten mallit, riskimallit ja turva-arkkitehtuurit.Teknisesti suuntautuneen T& K-työn olisi sisällettävä käyttäjän ja viestin todennus (esimerkiksi puheanalyysien ja sähköisten allekirjoitusten avulla), tekniset rajapinnat ja salakirjoituskäytännöt, todistettavasti turvattujen järjestelmien pääsynvalvontamekanismit ja toteuttamismenetelmät.Teknisen järjestelmän turvallisuuden tarkistaminen ja kelvolliseksi osoittaminen, sekä sen sovellettavuus olisi tutkittava integraatio- ja tarkistushankkeiden avulla.Turvallisuustekniikan lujittamisen ja kehittämisen lisäksi tarvitaan oheistoimenpiteitä, jotka koskevat standardien laatimista, ylläpitoa ja johdonmukaista soveltamista, ja tietotekniikka- ja teletuotteiden kelvolliseksi osoittamista ja varmentamista ottaen huomioon niiden turvallisuusominaisuudet, mukaan lukien järjestelmien suunnittelu- ja toteutusmenetelmien kelvolliseksi osoittaminen ja varmentaminen.Yhteisön kolmatta TTK-puiteohjelmaa voitaisiin käyttää yhteistyöprojektien edistämiseksi esikilpailullisella ja esinormatiivisella tasolla.6 Toimintalinja VI   Tietojärjestelmien turvallisuuden toteutus 6.1 AiheTietojärjestelmien turvallisuusominaisuuksien kulloisenkin luonteen mukaan tarvittavat toiminnot on sisällytettävä tietojärjestelmän eri osiin, kuten päätteet/tietokoneet, palvelut, salakirjoituskeksintöjen verkonhallinta, toimikortit, julkiset ja yksityiset avaimet, jne. Eräät näistä voitaneen liittää myyjien toimittamiin laitteisiin tai ohjelmistoihin, kun taas toiset voivat muodostaa osan hajautettua järjestelmää (esim. verkonhallinta), olla yksittäisen käyttäjän hallussa (esimerkiksi toimikortit) tai erikoistuneen organisaation toimittamia (esim. julkiset/yksityiset avaimet).Useimmat turvallisuustuotteet ja -palvelut ovat luultavasti laitetoimittajien, palveluntuottajien tai operaattorien toimitettavissa. Erityistoimintoja kuten julkisten/yksityisten avainten toimittamista tai tarkastusvaltuuksien myöntämistä varten voi olla tarve osoittaa ja valtuuttaa asianmukaisia organisaatioita.Sama koskee palvelun laadun varmentamista, arviointia ja todentamista, joita hoitavien järjestöjen on oltava laitetoimittajien, palveluntuottajien ja operaattorien eduista riippumattomia. Ne voivat olla yksityisiä, valtiollisia tai valtion myöntämän toimiluvan nojalla valtuutettuja toimintoja harjoittavia organisaatioita.6.2 TavoiteYhdenmukaisen kehityksen edesauttamiseksi yhteisön tietojärjestelmien turvallisuuden luomisessa yleisten ja liike-elämän etujen suojaamiseksi on välttämätöntä kehittää johdonmukainen lähestymistapa yhteisön tietojärjestelmien turvallisuuden toteuttamiseksi. Jos on tarpeen valtuuttaa riippumattomia järjestöjä, näiden toiminnat sekä toiminnan edellytykset on määriteltävä ja sovittava ja tarvittaessa sisällytettävä lainsäädäntöön. Tavoitteena olisi saavuttaa selkeästi määritelty ja sovittu eri osapuolten välinen vastuunjako yhteisön tasolla, mikä on vastavuoroisen tunnustamisen edellytys.6.3 Vallitseva tilanne ja kehityssuunnatNykyisin tietojärjestelmien turvallisuus on hyvin järjestettyä vain tietyillä aloilla ja rajoittuu niiden erityistarpeista huolehtimiseen. Euroopan tasolla järjestelyt ovat useimmiten epävirallisia, ja suljettuja ryhmiä lukuun ottamatta tarkistamisen ja varmentamisen vastavuoroista tunnustamista ei ole toistaiseksi saatu aikaan. Tarve määritellä johdonmukainen lähestymistapa tietojärjestelmien turvallisuuteen Euroopassa ja kansainvälisesti on tietojärjestelmien turvallisuuden merkityksen kasvaessa muodostunut todella tärkeäksi.6.4 Vaatimukset, vaihtoehdot ja tärkeysjärjestysKoska asia koskee lukuisia osapuolia ja koska asia liittyy läheisesti lainsäädännöllisiin kysymyksiin, on erityisen tärkeää sopia ennalta periaatteista, joita olisi noudatettava toteutettaessa tietojärjestelmien turvallisuutta.Kehitettäessä johdonmukaista lähestymistapaa tähän kysymykseen on huolehdittava sellaisen toiminnan tunnistamisesta ja määrittelystä, joka jo ominaisuutensa vuoksi edellyttää riippumattomien järjestöjen (tai yhdessä toimivien järjestöjen) olemassaoloa. Tällainen toiminta voisi olla esimerkiksi julkisten/yksityisten avainjärjestelmien hallinto.Lisäksi on suotavaa tunnistaa ja eritellä jo varhaisessa vaiheessa toiminta, joka yleisen edun vuoksi on syytä uskoa riippumattomille järjestöille (tai yhdessä toimiville järjestöille). Tällaista voisi olla esimerkiksi valvonta, laadunvarmistus, tarkistaminen, varmentaminen ja vastaava toiminta.


title: 2010/212/YUTP: Neuvoston päätös 2010/212/YUTP, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010 , Euroopan unionin kannasta ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa

text:
               10.4.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 90/8

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2010/212/YUTP,
   annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010,
   Euroopan unionin kannasta ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni pitää edelleen ydinsulkusopimusta maailmanlaajuisen ydinsulkujärjestelmän kulmakivenä, ydinaseriisunnan jatkamisen keskeisenä perustana ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaisesti sekä tärkeänä tekijänä kehitettäessä ydinenergiasovellutuksia rauhanomaisiin tarkoituksiin.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, joka ohjaa sen toimintaa tällä alalla. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 asiakirjan ”Euroopan unionin uudet toimintalinjat joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi”.

               (3)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2008 kansainvälisen turvallisuuden vahvistamista koskevan neuvoston julkilausuman ja toisti olevansa valmis päättäväisesti torjumaan joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämistä sekä antoi tukensa niille konkreettisille ja realistisille aseriisunta-aloitteille, joita unioni on esittänyt Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle.

               (4)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on hyväksynyt yksimielisesti päätöslauselman 1540 (2004), jossa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämistä pidetään uhkana kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. Neuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/419/YUTP (1) ja 14 päivänä toukokuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/368/YUTP (2), joilla kummallakin tuetaan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) täytäntöönpanoa ja joista kumpikin on hyväksytty joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa.

               (5)

               Valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontunut Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman 1887 (2009), jossa asetetaan tavoitteeksi kaikille turvallisempi maailma ja pyritään luomaan edellytykset ydinaseettomalle maailmalle ydinsulkusopimuksen päämäärien mukaisesti kansainvälistä vakautta edistäen ja kaikkien heikentymättömän turvallisuuden periaatteen pohjalta ja jossa kaikkia ydinsulkusopimuksen ulkopuolisia valtioita kehotetaan liittymään sopimukseen osapuolina olevina ydinaseettomina valtioina sekä jossa ydinsulkusopimuksen osapuolina olevia valtioita kehotetaan noudattamaan täysimääräisesti kaikkia velvoitteitaan ja täyttämään ydinsulkusopimuksen mukaiset sitoumuksensa sekä toimimaan yhteistyössä, jotta ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa kyettäisiin lujittamaan sopimusta ja asettamaan realistiset ja saavutettavissa olevat tavoitteet sopimuksen kaikkien kolmen pilarin eli ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinenergian rauhanomaisen käytön ja aseriisunnan osalta.

               (6)

               Neuvosto on vuodesta 2004 lähtien hyväksynyt joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa useita yhteisiä toimintoja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (International Atomic Energy Agency, IAEA) toimien tukemisesta ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla, viimeksi yhteisen toiminnan 2008/314/YUTP (3).

               (7)

               Neuvosto antoi 8 päivänä joulukuuta 2008 neuvoston päätelmät EU:n osallistumisesta IAEA:n alaisen ydinpolttoainepankin perustamiseen enintään 25 miljoonalla eurolla.

               (8)

               Neuvosto on vuodesta 2006 lähtien hyväksynyt useita yhteisiä toimintoja täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön valmistelutoimikunnan (Preparatory Commission of the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation) toimien tukemisesta sen seuranta- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi Näihin kuuluu viimeisimpänä yhteinen toiminta 2008/588/YUTP (4). Lisäksi neuvosto on pyrkinyt edistämään täydellisen ydinkoekieltosopimuksen (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty, CTBT) varhaista voimaantuloa ja maailmanlaajuista soveltamista.

               (9)

               Yhdysvaltojen presidentti on kutsunut 13 päiväksi huhtikuuta 2010 koolle ydinturvallisuutta käsittelevän huippukokouksen, jossa on tarkoitus tehostaa sitoutumista maailmanlaajuiseen ydinturvallisuuteen ja jossa käsitellään myös ydinterrorismin uhkaa.

               (10)

               Ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssissa tehtiin päätökset ydinsulkusopimuksen jatkamisesta määrittämättömäksi ajaksi, ydinaseiden leviämisen estämisen ja ydinaseriisunnan periaatteista ja tavoitteista sekä tämän sopimuksen tarkistusmenettelyn tehostamisesta sekä annettiin päätöslauselma Lähi-idästä.

               (11)

               Ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssissa hyväksyttiin päätösasiakirja.

               (12)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä huhtikuuta 2005 yhteisen kannan 2005/329/YUTP ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2005 tarkistuskonferenssista (5).

               (13)

               Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssin valmistelukomitea piti kolme kokousta: Wienissä 30 päivästä huhtikuuta 11 päivään toukokuuta 2007, Genevessä 28 päivästä huhtikuuta 9 päivään toukokuuta 2008 ja New Yorkissa 4 päivästä15 päivään toukokuuta 2009.

               (14)

               Ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssin ja vuoden 2005 tarkistuskonferenssin tulosten sekä ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssin valmistelukomitean kolmessa kokouksessa käytyjen keskustelujen perusteella ja nykytilanne huomioon ottaen on aiheellista saattaa ajan tasalle ja tarkentaa yhteisessä kannassa 2005/329/YUTP asetettuja tavoitteita sekä sen mukaisesti tehtyjä aloitteita,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Unionin tavoitteena on kansainvälisen ydinsulkujärjestelmän vahvistaminen edistämällä ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2010 tarkistuskonferenssin merkittävää ja tasapainoista lopputulosta, jotta ydinsulkusopimuksessa asetettuihin tavoitteisiin pääsyssä saataisiin aikaan konkreettista ja realistista edistystä.
   Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unionin on edistettävä erityisesti sitä, että hyväksytään joukko konkreettisia, tehokkaita, pragmaattisia ja yhteisymmärrykseen perustuvia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa kansainvälisiä ydinaseiden leviämisen vastaisia toimia, jatkaa aseriisuntaa ja varmistaa ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullinen kehittäminen niissä maissa, jotka haluavat lisätä voimavarojaan tällä alalla. Unioni on tätä varten laatinut ja toimittanut ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssille valmisteluasiakirjan (6), joka sisältää ydinsulkusopimuksen kaikkia kolmea pilaria koskevia Euroopan unionin tulevaisuuteen suuntautuvia ehdotuksia, jotka on tarkoitus sisällyttää kunnianhimoiseen toimintasuunnitelmaan, joka vuoden 2010 tarkistuskonferenssin on määrä hyväksyä.
   2 artikla
   Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa unioni toimii erityisesti sen varmistamiseksi, että ydinsulkusopimuksen osapuolina olevat valtiot, jäljempänä ’osapuolina olevat valtiot’, käsittelevät seuraavia ensisijaisia toimia:

               1)

               kaikki osapuolina olevat valtiot vahvistavat noudattavansa velvoitteitaan ja pyrkivänsä saavuttamaan ydinsulkusopimuksessa asetetut tavoitteet sekä saattamaan sopimuksen maailmanlaajuiseksi;

               2)

               tehostetaan ydinsulkusopimuksen täytäntöönpanoa hyväksymällä joukko konkreettisia, tehokkaita, pragmaattisia ja yhteisymmärrykseen perustuvia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa kansainvälisiä ydinaseiden leviämisen vastaisia toimia, jatkaa aseriisuntaa ja varmistaa ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullinen kehittäminen sekä edistyä ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistuskonferenssissa hyväksytyn Lähi-itää koskevan päätöslauselman täytäntöönpanossa;

               3)

               vahvistetaan sitoutuminen ydinasevalvonta- ja ydinaseriisuntaprosesseihin ja painotetaan tarvetta saada niissä aikaan konkreettista edistystä erityisesti vähentämällä yleisesti maailmanlaajuisia ydinasevarastoja ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaisesti ottaen huomioon niiden valtioiden erityinen vastuu, joilla on suurimmat varastot, ja sovitaan erityisistä ja nopeasti toteutettavista toimenpiteistä, joihin kuuluvat muun muassa täydellisen ydinkoekieltosopimuksen (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty, CTBT) saattaminen nopeasti voimaan ja sopimusta ydinaseisiin ja muihin ydinräjähteisiin soveltuvan halkeamiskelpoisen materiaalin tuotantokiellosta (Treaty banning the production of fissile material for nuclear weapons or other nuclear explosive devices, FMCT) koskevien neuvottelujen aloittaminen aseriisuntakonferenssissa. Nämä ovat välttämättömiä toimenpiteitä ydinsulkusopimuksen VI artiklassa asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi ja siihen kirjatun lopullisen tavoitteen saavuttamiseksi;

               4)

               vahvistetaan ydinsulkujärjestelmän tehokkuutta ja kattavuutta asettamalla kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen (Comprehensive Safeguards Agreement) ja sen lisäpöytäkirjan tekeminen todentamista koskevaksi standardiksi ydinsulkusopimuksen III artiklan mukaisesti;

               5)

               lujitetaan ydinsulkusopimusta määrittelemällä osapuolina olevien valtioiden yhteinen näkemys siitä, miten toimia tehokkaasti tilanteessa, jossa osapuolena oleva valtio eroaa ydinsulkusopimuksesta;

               6)

               tuetaan ydinsulkusopimusta pitäen mielessä ydinaseiden leviämisen estämiseen tällä hetkellä liittyvät huomattavat haasteet erityisesti Korean demokraattisessa kansantasavallassa ja Iranin islamilaisessa tasavallassa siten, että määritellään osapuolina olevien valtioiden yhteinen näkemys siitä, miten toimia päättäväisesti ja tehokkaasti tapauksissa, joissa ydinsulkusopimusta ei noudateta;

               7)

               lisätään hyväksyntää ja kannatusta ajatukselle ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullisesta kehittämisestä turvallisuuden, suojaamisen ja ydinaseiden leviämisen estämisen kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa sekä ydinpolttoainekiertoa koskeville monenvälisille toimintamalleille.

         3 artikla
   Edellä 1 artiklassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi ja 2 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten toimien toteuttamiseksi unioni:

               a)

               osallistuu ydinsulkusopimuksen toiminnan hallittuun ja tasapainoiseen tarkistamiseen ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa, osapuolina olevien valtioiden sopimuksen mukaisesti tekemien sitoumusten täytäntöönpano mukaan luettuna, sekä sen määrittämiseen, millä aloilla ja millä keinoin olisi tulevaisuudessa pyrittävä pitemmälle menevään edistymiseen, erityisesti ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 tarkistuskonferenssia silmällä pitäen;

               b)

               edistää yhteisymmärrykseen pääsemistä ydinsulkusopimuksessa luotujen puitteiden pohjalta antamalla tukensa ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin päätöksille ja Lähi-itää koskevalle päätöslauselmalle sekä vuoden 2000 tarkistuskonferenssin päätösasiakirjalle, ottaen huomioon nykytilanteen ja edistäen muun muassa seuraavia keskeisiä aloja:

                           1)

                           toteutetaan toimia ydinsulkusopimuksen loukkaamattomuuden säilyttämiseksi ja sen vaikutusvallan ja täytäntöönpanon tehostamiseksi;

                           2)

                           tunnustetaan, että ydinsulkusopimus on ainutlaatuinen ja korvaamaton monenvälinen väline kansainvälisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämisessä ja vahvistamisessa, sillä se luo oikeudelliset puitteet ydinaseiden leviämisen estämiselle ja sellaisen todentamisjärjestelmän kehittämiselle, jolla taataan, että ydinaseettomat valtiot käyttävät ydinenergiaa yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin, ja että se on ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaisesti ydinaseriisunnan jatkamisen keskeinen perusta sekä tärkeä tekijä kehitettäessä ydinenergiasovellutuksia rauhanomaisiin tarkoituksiin. Korostetaan sitä, että ydinsulkusopimus ja sen kolme toisiaan vahvistavaa pilaria edustavat kaikkien osapuolina olevien valtioiden yhteisiä turvallisuusintressejä;

                           3)

                           korostetaan, että on ehdottoman välttämätöntä varmistaa, että kaikki osapuolina olevat valtiot noudattavat täysimääräisesti kaikkia ydinsulkusopimuksen määräyksiä;

                           4)

                           korostetaan sitä, että osapuolina olevien valtioiden politiikkojen ja strategioiden on oltava yhdenmukaiset ydinsulkusopimuksen määräysten kanssa;

                           5)

                           edistetään ydinsulkusopimuksen saattamista maailmanlaajuiseksi ja kehotetaan kaikkia valtioita, jotka eivät ole ydinsulkusopimuksen osapuolia, liittymään viipymättä siihen ydinaseettomina valtioina ja noudattamaan ennen sopimukseen liittymistään sen määräyksiä sekä tekemään ydinsulku- ja aseriisuntasitoumuksia;

                           6)

                           ilmaistaan tyytyväisyys kansalaisyhteiskunnan antamaan panokseen ydinsulkusopimuksen periaatteiden ja tavoitteiden edistämiseksi.

                     ASERIISUNTA

                           7)

                           vahvistetaan sitoutuminen kaikille turvallisemman maailman tavoitteeseen ja ydinaseettoman maailman edellytysten luomiseen ydinsulkusopimuksen päämäärien mukaisesti vakuuttuneina siitä, että välietapit tämän tavoitteen saavuttamisessa voivat myös merkittävällä tavalla lisätä kaikkien turvallisuutta;

                           8)

                           ilmaistaan tyytyväisyys siihen, että ydinaseita on kylmän sodan päättymisen jälkeen vähennetty merkittävästi, myös kahdessa unionin jäsenvaltiossa. Painotetaan tarvetta vähentää ydinasevarastoja kokonaisuudessaan pyrittäessä kohti ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaista järjestelmällistä ja asteittaista ydinaseriisuntaa ottaen huomioon niiden valtioiden erityinen vastuu, joilla on suurimmat varastot. Ilmaistaan tältä osin tyytyväisyys Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation välisiin neuvotteluihin uudesta START-sopimuksesta sekä muistutetaan, että niiden on vielä edistyttävä asevarastojensa vähentämisessä ja ydinasejärjestelmiensä toimintavalmiuden alentamisessa välttämättömälle vähimmäistasolle;

                           9)

                           muiden kuin strategisten ydinaseiden osalta:

                                       i)

                                       kehotetaan kaikkia osapuolina olevia valtioita, joilla on tällaisia aseita, sisällyttämään ne yleisiin asevalvonta- ja aseriisuntaprosesseihinsa, jotta näiden aseiden määrää voitaisiin vähentää ja ne voitaisiin poistaa peruuttamattomasti ja todennettavissa olevalla tavalla;

                                       ii)

                                       todetaan, että on tärkeää jatkaa avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä tämän ydinaseriisuntaprosessin edistämiseksi;

                                       iii)

                                       rohkaistaan Yhdysvaltoja ja Venäjän federaatiota kehittämään edelleen vuosien 1991–1992 yksipuolisia presidentin aloitteita ja sisällyttämään muut kuin strategiset ydinaseet seuraavaan kahdenväliseen ydinaseiden vähentämiskierrokseensa, minkä johdosta niiden varastoissa olevien niin strategisten kuin muiden ydinaseiden enimmäismäärät alenisivat;

                           10)

                           todetaan, että on syytä soveltaa peruuttamattomuuden periaatetta kaikkien ydinaseriisunnan ja asevalvonnan alan toimenpiteiden ohjenuorana, millä vaikutetaan kansainvälisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämiseen ja vahvistamiseen nämä edellytykset huomioon ottamalla;

                           11)

                           todetaan ydinaseiden hävittämiseen ja poistamiseen sekä halkeamiskelpoisen aineen poistamiseen tähtäävien ohjelmien merkitys ydinaseriisunnan kannalta, sellaisena kuin ne on määritelty maailmanlaajuisen G8-kumppanuuden puitteissa;

                           12)

                           pyritään aseriisunnan jatkumisen edistämiseksi varmistamaan, että ydinasevaltiot toimivat todennettavuutta ja avoimuutta noudattaen ja toteuttavat muita luottamusta lisääviä toimia ja ilmaistaan tältä osin tyytyväisyys siihen, että jotkut ydinasevaltiot, myös kaksi unionin jäsenvaltiota, ovat osoittaneet entistä suurempaa avoimuutta hallussaan olevien ydinaseiden osalta, ja kehotetaan muita valtioita tekemään samoin;

                           13)

                           vahvistetaan sitoutuminen sopimukseen perustuvaan ydinasevalvontaan ja ydinaseriisuntaan sekä korostetaan tarvetta tehostaa monenvälisiä toimia ja ottaa uudelleen käyttöön monenvälisiä välineitä, erityisesti aseriisuntakonferenssi;

                           14)

                           kehotetaan valtioita ja erityisesti jäljellä olevia täydellisen ydinkoekieltosopimuksen liitteessä II lueteltuja yhdeksää valtiota, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet mainittua sopimusta, tekemään niin viipymättä ja ehdoitta, koska kyseinen sopimus on olennainen osa ydinaseriisunta- ja ydinsulkujärjestelmää ja jotta se voisi tulla voimaan mahdollisimman pian. Ilmaistaan tältä osin tyytyväisyys Yhdysvaltojen äskettäin antamiin sitoumuksiin pyrkiä täydellisen ydinkoekieltosopimuksen varhaiseen ratifiointiin;

                           15)

                           kehotetaan kaikkia valtioita ennen täydellisen ydinkoekieltosopimuksen voimaantuloa noudattamaan ydinkoeräjäytyksiä koskevaa moratoriota, pidättymään kaikista mainitun sopimuksen velvoitteiden ja määräysten vastaisista toimista sekä purkamaan kaikki ydinkoelaitokset mahdollisimman pian kansainvälisen yhteisön kannalta avoimella tavalla. Korostetaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön valmistelutoimikunnan tekemän työn merkitystä erityisesti Kansainvälisen monitorointijärjestelmän (International Monitoring System) osalta ja ilmaistaan tyytyväisyys toimikunnan työhön;

                           16)

                           ilmaistaan tyytyväisyys vuonna 2009 konsensuksella hyväksyttyyn aseriisuntakonferenssin työohjelmaan ja tältä pohjalta vedotaan siihen, että aseistariisuntakonferenssin vuoden 2009 istunnon työohjelman vahvistamisesta 29 päivänä toukokuuta 2009 tekemässä päätöksessä (asiakirja CD/1864) sovitun mukaisesti aloitettaisiin välittömästi ja saatettaisiin ripeästi päätökseen neuvottelut ydinaseisiin tai muihin ydinräjähteisiin soveltuvan halkeamiskelpoisen materiaalintuotantokiellosta tehtävästä sopimuksesta 24 päivänä maaliskuuta 1995 hyväksytyn asiakirjan CD/1299 ja sen sisältämän toimeksiannon mukaisesti;

                           17)

                           kehotetaan kaikkia asianomaisia valtioita ennen tällaisen sopimuksen voimaantuloa julistamaan ja pitämään voimassa ydinaseisiin tai muihin ydinräjähteisiin käytettävien halkeamiskelpoisten aineiden tuotantoa koskeva välittömästi sovellettava moratorio ja purkamaan ydinaseisiin käytettävien halkeamiskelpoisten aineiden tuotantolaitokset tai muuntamaan ne yksinomaan muita kuin räjähdystarkoituksia varten. Ilmaistaan tyytyväisyys niiden viiden ydinasevaltion toimiin, erityisesti unionissa, jotka ovat julistaneet tällaisen moratorion ja purkaneet tällaiset laitokset;

                           18)

                           vedotaan kaikkiin asianomaisiin valtioihin, jotta ne toteuttaisivat asiaankuuluvia käytännön toimenpiteitä vahingossa syttyvän ydinsodan vaaran vähentämiseksi;

                           19)

                           tarkastellaan edelleen turvatakuiden antamista osapuolina oleville ydinaseettomille valtioille;

                           20)

                           kehotetaan ydinasevaltioita vahvistamaan olemassa olevat turvatakuut, jotka Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto pani merkille päätöslauselmassa 984 (1995), koska tällaiset turvatakuut vahvistavat ydinsulkujärjestelmää, ja allekirjoittamaan ja ratifioimaan sopimuksiin liitettävät ydinaseettomia vyöhykkeitä koskevat pöytäkirjat, jotka on laadittu Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntakonferenssin vuonna 1999 antamien suuntaviivojen mukaisesti käytyjen neuvottelujen johdosta ja joissa todetaan, että mainitunlaisilla vyöhykkeillä on saatavissa sopimuspohjaisia turvatakuita;

                           21)

                           korostetaan tarvetta edistää yleisiä asevalvonta- ja aseriisuntaprosesseja sekä vaaditaan edistymistä aseriisunnan kaikkien näkökohtien osalta maailmanlaajuisen turvallisuuden lisäämiseksi;

                           22)

                           pyritään aloittamaan konsultaatiot maasta maahan laukaistavat lyhyen ja keskipitkän kantaman ohjukset kieltävästä sopimuksesta;

                           23)

                           kehotetaan saattamaan maailmanlaajuisiksi ballististen ohjusten leviämisen vastaiset Haagin käytännesäännöt ja soveltamaan niitä tehokkaasti käytännössä;

                           24)

                           korostetaan, että on tärkeää saattaa maailmanlaajuisiksi ja panna täytäntöön biologisia ja toksiiniaseita koskeva yleissopimus (Biological and Toxin Weapons Convention), kemiallisten aseiden kieltosopimus (Chemical Weapons Convention) sekä tavanomaisten aseiden valvontaa edistävät yleissopimukset, toimenpiteet ja aloitteet;

                           25)

                           pyritään ratkaisemaan alueelliseen epävakauteen ja turvattomuuteen liittyvät ongelmat sekä konfliktitilanteet, jotka ovat usein aseohjelmien taustalla.

                     ASEIDEN LEVIÄMISEN ESTÄMINEN

                           26)

                           todetaan, että ydinaseiden leviämisen alalla on viime vuosina esiintynyt huomattavia haasteita etenkin Korean demokraattisessa kansantasavallassa ja Iranin islamilaisessa tasavallassa, ja korostetaan sitä, että kansainvälisen yhteisön on oltava valmis vastaamaan näihin haasteisiin ja toimimaan päättäväisesti niiden käsittelemiseksi;

                           27)

                           korostetaan tarvetta vahvistaa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston asemaa lopullisen päätösvallan haltijana, jotta se Kansainvälisen atomienergiayhteisön (IAEA) perussäännön mukaisesti toteuttaisi tarvittavat toimet, ydinmateriaalivalvonnan soveltaminen mukaan luettuna, jos ydinsulkusopimuksesta seuraavia velvoitteita ei noudateta;

                           28)

                           muistutetaan mahdollisista seurauksista kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, jos jokin valtio eroaa ydinsulkusopimuksesta. Vedotaan kansainväliseen yhteisöön, jotta se käsittelisi mahdollisia eroilmoituksia ja niiden seurauksia määrätietoisesti ja kiireellisesti. Korostetaan, että Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston on toimittava ripeästi ja erityisesti käsiteltävä viipymättä tapaukset, joissa jokin osapuolena oleva valtio ilmoittaa eroavansa ydinsulkusopimuksesta. Vedotaan osapuolina oleviin valtioihin, jotta ne edistäisivät asiaan liittyvien toimenpiteiden hyväksymistä, mukaan lukien järjestelyt, joilla säilytetään riittävä IAEA:n valvonta kaikkien rauhanomaisiin tarkoituksiin kehitettyjen ydinmateriaalien, ydinteknisten laitteiden, ydinteknologian ja ydinlaitosten osalta;

                           29)

                           vaaditaan ydinalan yhteistyön keskeyttämistä silloin, kun IAEA ei pysty antamaan riittäviä takeita siitä, että kyseisen valtion ydinohjelma on tarkoitettu ainoastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin, kunnes IAEA pystyy kyseiset takeet antamaan;

                           30)

                           kehotetaan kaikkia Lähi-idän valtioita edistymään muun muassa toimissa, joilla alueelle luodaan tosiasiallisesti todennettavissa oleva vyöhyke, jolla ei ole ydinaseita eikä muita joukkotuhoaseita eikä niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä, ja pidättymään toteuttamasta toimenpiteitä, joilla tämän tavoitteen saavuttaminen estetään. Todetaan, että on tärkeää päästä yhteisymmärrykseen konkreettisista käytännön toimista osana prosessia, johon kaikki alueen valtiot osallistuvat ja jolla pyritään edesauttamaan ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 Lähi-itää koskevan päätöslauselman täytäntöönpanoa;

                           31)

                           kehotetaan lisäksi kaikkia ydinsulkusopimuksen osapuolina olevia valtioita ja erityisesti ydinasevaltioita laajentamaan yhteistyötään ja pyrkimään kaikin tavoin siihen, että alueelliset osapuolet luovat Lähi-itään tosiasiallisesti todennettavissa olevan vyöhykkeen, jolla ei ole ydinaseita eikä muita joukkotuhoaseita eikä niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä, vuoden ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 päätöslauselman mukaisesti;

                           32)

                           koska Euroopan turvallisuus on yhteydessä Välimeren alueen turvallisuuteen, asetetaan etusijalle ydinsulkujärjestelmän täytäntöönpano tuolla alueella;

                           33)

                           tunnustetaan ydinaseettomien vyöhykkeiden merkitys rauhalle ja turvallisuudelle asianomaisella alueella sijaitsevien valtioiden kesken vapaasti sovittavien järjestelyjen pohjalta Yhdistyneiden kansakuntien aseidenriisuntatoimikunnan (UNDC) vuonna 1999 antamien suuntaviivojen mukaisesti;

                           34)

                           korostetaan, että on kaikin mahdollisin keinoin pyrittävä torjumaan ydinterrorismin vaara, joka liittyy terroristien mahdollisuuteen saada ydinaseita tai ydinmateriaaleja, joita voidaan käyttää säteilyä levittävien laitteiden valmistuksessa, ja korostetaan tässä yhteydessä, että on noudatettava Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista 1540 (2004) ja 1887 (2009) johtuvia velvoitteita, sekä vaaditaan korkearadioaktiivisten säteilylähteiden ydinturvan parantamista;

                           35)

                           kehotetaan kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet, ratifioineet ja panneet täytäntöön ydinterrorismin torjumisesta tehtyä kansainvälistä yleissopimusta, tekemään niin, koska sopimus on tärkeä osa kansainvälistä oikeudellista kehystä, jolla ehkäistään ydinterrorismin uhkaa;

                           36)

                           ydinaseiden leviämisen ja terrorismin aiheuttama kasvava uhka huomioon ottaen tuetaan tämän osalta G8-ryhmän maailmanlaajuista kumppanuutta koskevaa aloitetta ja IAEA:n toimintaa sekä muita tähän liittyviä monenvälisiä järjestelyjä kuten joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevaa aloitetta (Proliferation Security Initiative, PSI), ydinterrorismin torjuntaa koskevaa maailmanlaajuista aloitetta (Global Initiative to Combat Nuclear Terrorism, GICNT) ja uhkien vähentämistä koskevaa maailmanlaajuista aloitetta (Global Threat Reduction Initiative, GTRI). Ilmaistaan tyytyväisyys maailmanlaajuista ydinturvallisuutta koskevan huippukokouksen turvallisuustavoitteisiin;

                           37)

                           todetaan, että kattavat ydinmateriaalivalvontasopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat vaikuttavat ehkäisevästi ydinaseiden leviämiseen ja muodostavat nykyisin todentamista koskevan standardin;

                           38)

                           jatketaan työtä IAEA:n ydinmateriaalivalvontajärjestelmän vahvistamiseksi ja saattamiseksi maailmanlaajuiseksi, jotta varmistetaan, että ydinaseiden leviämisen estämistä koskevien velvoitteiden noudattamatta jättäminen havaitaan paremmin, erityisesti siten, että kaikki asianomaiset valtiot hyväksyvät kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan sekä tarvittaessa pieniä määriä koskevan tarkistetun pöytäkirjan ja panevat ne täytäntöön, sekä ydinmateriaalivalvontajärjestelmän vahvistamiseksi entisestään;

                           39)

                           pyritään siihen, että ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi ja IAEA:n hallintoneuvosto tunnustaisivat, että kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen ja lisäpöytäkirjan tekeminen ja täytäntöönpano muodostavat nykyisin todentamista koskevan standardin ydinsulkusopimuksen III artiklan mukaisesti;

                           40)

                           korostetaan IAEA:n ainutlaatuista asemaa sen todentamisessa, että valtiot täyttävät ydinaseiden leviämisen ehkäisemistä koskevat sitoumuksensa;

                           41)

                           tähdennetään edelleen IAEA:n merkittävää tehtävää antaa pyydettäessä valtioille apua ydinmateriaalien ja ydinlaitosten turvan parantamisessa sekä kehotetaan valtioita antamaan tukensa IAEA:lle;

                           42)

                           tunnustetaan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1540 (2004) ja 1887 (2009) sekä ydinsulkusopimuksen III artiklan 2 kohdan mukaisen tehokkaan ja asianmukaisen vientivalvonnan merkitys;

                           43)

                           pannaan kansallisella tasolla täytäntöön tehokas viennin, kauttakuljetuksen, uudelleenlastauksen ja jälleenviennin valvonta sekä sitä varten tarvittavien asianmukaisten lakien ja asetusten täytäntöönpano, sekä pyritään kansainvälisellä ja kansallisella tasolla päättäväisesti torjumaan ydinaseiden leviämisen rahoittamista ja valvomaan teknologian aineetonta siirtoa;

                           44)

                           saatetaan voimaan ydinaseiden levittämiseen kohdistuvia tehokkaita rikosoikeudellisia seuraamuksia laittoman viennin, kauttakuljetuksen, välitystoiminnan ja kaupan sekä niihin liittyvän rahoitustoiminnan ehkäisemiseksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) mukaisesti;

                           45)

                           rohkaistaan Zangger-komiteaa ja ydinalan viejämaiden ryhmää (Nuclear Suppliers Group) jakamaan vientivalvontaa koskevia kokemuksiaan, jotta kaikki valtiot voisivat ottaa mallia Zangger-komitean järjestelyistä sekä ydinalan viejämaiden ryhmän suuntaviivoista ja niiden täytäntöönpanosta;

                           46)

                           tähdennetään tarvetta viimeistellä mahdollisimman pian ydinalan viejämaiden ryhmän suuntaviivojen tiukentaminen erityisesti rikastus- ja jälleenkäsittelyteknologian tehostetun vientivalvonnan osalta sekä tarvetta pyrkiä ydinalan viejämaiden ryhmässä tekemään lisäpöytäkirjaan liittymisestä edellytys ydinalan viennille;

                           47)

                           kehotetaan ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehdyn yleissopimuksen sopimusvaltioita ratifioimaan mahdollisimman pian yleissopimuksen muutos, jotta se tulisi nopeasti voimaan;

                           48)

                           rohkaistaan kehittämään hankalasti levitettävissä olevaa ja helposti valvottavaa teknologiaa.

                     YDINENERGIAN RAUHANOMAINEN KÄYTTÖ

                           49)

                           tunnustetaan osapuolina olevien valtioiden oikeus käyttää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin muun muassa sähköntuotannossa, teollisuudessa, terveydenhuollossa ja maataloudessa ydinsulkusopimuksen IV artiklan mukaisesti ja sen I, II ja III artikla asianmukaisesti huomioon ottaen;

                           50)

                           sitoudutaan edelleen varmistamaan ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullinen kehittäminen turvallisuuden, suojaamisen ja ydinaseiden leviämisen estämisen kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa;

                           51)

                           rohkaistaan tältä osin osapuolina olevia valtioita vahvistamaan ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullista kehittämistä koskevat periaatteet ja vaatimukset sekä noudattamaan niitä;

                           52)

                           korostetaan jatkuvan kansainvälisen yhteistyön merkitystä ydinturvallisuuden, turvallisen ydinjätehuollon, säteilysuojan sekä ydinalan siviilioikeudellisen korvausvastuun tehostamiseksi ja kehotetaan valtioita, jotka eivät vielä ole liittyneet kaikkiin asiaa koskeviin yleissopimuksiin, tekemään niin mahdollisimman pian ja panemaan niistä johtuvat sitoumukset täysimääräisesti täytäntöön;

                           53)

                           tuetaan kansallisia, kahdenvälisiä ja kansainvälisiä pyrkimyksiä kouluttaa tarvittava ammattitaitoinen työvoima, jonka avulla voidaan varmistaa ydinenergian rauhanomaisen käytön vastuullinen kehittäminen turvallisuuden, suojaamisen ja ydinaseiden leviämisen estämisen kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa;

                           54)

                           vahvistetaan vakuuttuneisuus ydinpolttoainekiertoa koskevien monenvälisten toimintamallien hyödyistä, kunhan niiden varmistusmekanismit yksin tai yhdessä muiden täydentävien järjestelyjen kanssa eivät vääristä nykyisiä hyvin toimivia markkinoita ja niissä otetaan huomioon oikeus ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön tarjoamalla ydinpolttoaineen toimitusvarmuus maille, jotka kehittävät ydinohjelmaa turvallisuuden, suojaamisen ja ydinaseiden leviämisen estämisen kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa;

                           55)

                           todetaan, että useat aloitteet, kuten IAEA:n valvoma matalarikasteisen uraanin pankki, voivat toimia varamekanismeina niistä kiinnostuneille maille ja edistää kestäviä monenvälisiä ratkaisuja;

                           56)

                           rohkaistaan käymään ja jatkamaan vuoropuhelua ja neuvotteluja avoinna olevien kysymysten selventämiseksi ja tuen lisäämiseksi ajatukselle ydinpolttoainekiertoa koskevista monenvälisistä toimintamalleista.

         4 artikla
   Unioni toteuttaa seuraavia toimia 1, 2 ja 3 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi:

               a)

               viralliset yhteydenotot ydinsulkusopimuksen osapuolina oleviin valtioihin sekä tarvittaessa valtioihin, jotka eivät ole ydinsulkusopimuksen osapuolia, niiden rohkaisemiseksi tukemaan tämän päätöksen 1, 2 ja 3 artiklassa asetettuja tavoitteita;

               b)

               pyrkimys jäsenvaltioiden yhteisymmärrykseen keskeisiä kysymyksiä koskevista ehdotusluonnoksista, jotka esitetään unionin puolesta osapuolina olevien valtioiden harkittavaksi ja jotka saattavat olla pohjana ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssin päätöksille;

               c)

               unionin kannanotot, jotka esitetään ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssin yleiskeskustelussa ja kolmessa pääkomiteassa ja niiden alaisissa elimissä käytävissä keskusteluissa.

         5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   6 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ESPINOSA

      (1)  EUVL L 165, 17.6.2006, s. 30.

      (2)  EUVL L 127, 15.5.2008, s. 78.

      (3)  EUVL L 107, 17.4.2008, s. 62.

      (4)  EUVL L 189, 17.7.2008, s. 28.

      (5)  EUVL L 106, 27.4.2005, s. 32.

      (6)  NPT/CONF.2010/PC.III/WP.26.


title: 2006/358/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty  15 päivänä toukokuuta 2006 , Euroopan talous- ja sosiaalikomitean liettualaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               20.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 134/32

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 15 päivänä toukokuuta 2006,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean liettualaisen jäsenen nimeämisestä
   (2006/358/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 259 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,
   ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2002 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi 17 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/758/EY, Euratom (1),
   ottaa huomioon Liettuan hallituksen esittämän ehdokkaan,
   on saanut komission lausunnon,
   sekä katsoo, että komiteassa on vapautunut liettualaisen jäsenen paikka Rolandas DOMEIKAn erottua,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään Jovita MOTIEJŪNIENĖ Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Rolandas DOMEIKAn tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2006.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         U. PLASSNIK

      (1)  EYVL L 253, 21.9.2002, s. 9.


Avis juridique important

|

31994D1067

94/1067/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen väliaikaisen soveltamisen hyväksymisestä komission Euroopan atomienergiayhteisön puolesta tekemällä päätöksellä

Virallinen lehti nro L 380 , 31/12/1994 s. 0113 - 0113 Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0161  Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0161

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 15 päivänä joulukuuta 1994,energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen väliaikaisen soveltamisen hyväksymisestä komission Euroopan atomienergiayhteisön puolesta tekemällä päätöksellä (94/1067/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen alakohdan,ottaa huomioon komission esittämän neuvoston päätösehdotuksen(1),sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Euroopan energiaperuskirjan 17 päivänä joulukuuta 1991,Euroopan energiaperuskirjan allekirjoittajat ovat sitoutuneet tekemään sopimuksen energiaperuskirjasta antaakseen mainitussa peruskirjassa ilmaistuille periaatteille ja tavoitteille varman ja sitovan kansainvälisen oikeudellisen kehyksen,Euroopan energiaperuskirjan toteuttaminen on olennaisen tärkeää Euroopan tulevaisuudelle, koska sen avulla Itsenäisten valtioiden liiton jäsenvaltiot ja Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat kehittää energiamahdollisuuksiaan ja parantaa huollon varmuutta,on tarpeen vahvistaa yhteisön aloitteellisuutta ja keskeistä asemaa siten, että se osallistuu täysimääräisesti energiaperuskirjan täytäntöönpanoon,energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen väliaikainen soveltaminen auttaa toteuttamaan Euroopan atomienergiayhteisön tavoitteita, jaEuroopan atomienergiayhteisön olisi sovellettava energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta väliaikaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään, että Euroopan atomienergiayhteisö soveltaa väliaikaisesti sopimusta energiaperuskirjasta niiltä osin, kuin yhteisö on toimivaltainen tässä sopimuksessa määrätyistä asioista.Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä(2).2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1994.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. MERKEL(1) EYVL N:o C 372, 28.12.1994, s. 16(2) EYVL N:o L 380, 31.12.1994, s. 24