Avis juridique important

|

31991D0408

91/408/ETY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1991, taloudellisen avun myöntämisestä Israelin ja miehitettyjen alueiden palestiinalaisväestön hyväksi

Virallinen lehti nro L 227 , 15/08/1991 s. 0033 - 0035 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 17 s. 0054  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 17 s. 0054

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä heinäkuuta 1991,taloudellisen avun myöntämisestä Israelin ja miehitettyjen alueiden palestiinalaisväestön hyväksi (91/408/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo, ettäyhteisö haluaa harjoittaa taloudellista avustustoimintaa Israelin sekä Israelin miehittämien Jordanin länsirannan ja Gazan alueiden, jäljempänä "miehitetyt alueet", palestiinalaisväestön hyväksi myötävaikuttaakseen Persianlahden aseelliseen selkkaukseen liittyvien vihamielisyyksien kielteisten seurausten vähentämiseen,Israelin sekä miehitettyjen alueiden taloudellinen tilanne ja rahoituskyky on sellainen, että taloudellinen apu Israelille olisi toteutettava keskipitkän aikavälin korkotuettuna lainana ja taloudellinen apu miehitetyille alueille olisi vuorostaan toteutettava tukina, joita ei tarvitse maksaa takaisin,yhteisöllä on oltava käytössään taloudellisen avun toteuttamiseksi tarvittavat varat,kun kyse on korkotuista ja sellaisista tuista, joita ei tarvitse maksaa takaisin, on aiheellista suunnitella kyseisen toiminnan toteuttamiseksi tarpeelliset yhteisön rahoituskeinot; tosiasiallisesti käytettävissä olevat määrärahat määritetään talousarviomenettelyssä noudattaen 29 päivänä kesäkuuta 1988 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen(3) liitteenä olevia rahoitusnäkymiä,varojen jako Israelin ja miehitettyjen alueiden palestiinalaisväestön kesken perustuu arviointiin, joka on tehty niiden tarpeista aseellisen selkkauksen sosiaalis-taloudellisten vaikutusten merkittävyyden, vaikutuksille alttiina olleen väestön sekä elintasovertailun perusteella,laina Israelille olisi rahoitettava pääomamarkkinoilta otetulla yhteisön ottolainalla; komission olisi hallinnoitava kyseistä antolainaa,kyseessä olevan toiminnan toteuttaminen on omiaan myötävaikuttamaan yhteisön tavoitteiden toteutumiseen, japerustamissopimuksessa ei määrätä sen 235 artiklan ohella muista toimivaltuuksista tämän päätöksen tekemiseksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Yhteisö toteuttaa Israelin ja miehitettyjen alueiden palestiinalaisväestön hyväksi taloudellisen avun, joka koostuu seuraavista:- 160 miljoonan ecun suuruinen laina, johon liittyy 27,5 miljoonan ecun suuruinen korkotukija- 60 miljoonan suuruiset tuet, joita ei tarvitse maksaa takaisin.2 artikla 1. Taloudellinen apu Israelin hyväksi myönnetään Israelin käyttöön enintään seitsemäksi vuodeksi keskipitkän aikavälin lainana, jonka pääoma on 160 miljoonaa ecua.2. Lainaan liittyy Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta maksettava korkotuki.Kyseisen korkotuen rahoittamiseksi tarvittavien yhteisön menojen määrä on vuoden 1991 osalta 27,5 miljoonaa ecua.3. Laina ja siihen liittyvä korkotuki myönnetään 3 artiklan ehtojen ja määräysten mukaisesti.3 artikla 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitetun lainaustoiminnan toteuttamiseksi komissiolla on raha-asiain komiteaa kuultuaan valtuudet lainata tarvittavat varat pääomamarkkinoilta Euroopan talousyhteisön lukuun.2. Raha-asiain komiteaa kuultuaan komissiolla on valtuudet neuvotella Israelin viranomaisten kanssa lainan maksua koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä ehdoista, jotka lainaan liitetään sen takaamiseksi, että kyseisen lainan tuoton käyttö vastaa sen toiminnan tavoitteita, jolla pyritään vähentämään Persianlahden aseellisen selkkauksen kielteisiä sosiaalis-taloudellisia seurauksia Israelissa.Israelin käyttöön annetun lainan tuotto maksetaan Israelin pankille ja ainoastaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja päämääriä varten.3. Komissio määrittelee yhteydessä Israelin viranomaisten kanssa ja raha-asiain komiteaa kuultuaan 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun korkotuen maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttaa aiheelliset täytäntöönpanoon liittyvät toimenpiteet.4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut lainanotto- ja lainanantotoimet toteutetaan käyttämällä samaa arvoon liittyvää päivämäärää, eivätkä ne aiheuta yhteisölle eräpäivän siirtoa, valuutanvaihtoon tai korkokantaan liittyvää riskiä eivätkä mitään muuta kaupallista riskiä.5. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet Israelin niin halutessa, jotta lainaehdoissa olisi ennenaikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja sitä voitaisiin soveltaa.6. Israelin pyynnöstä ja jos olosuhteet mahdollistavat lainan korkokannan parantamisen komissio voi rahoittaa uudelleen kaikki alun perin myöntämänsä lainat tai osan niistä taikka järjestää uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Uudelleenrahoitus- tai uudelleenjärjestämistoimet toteutetaan 4 kohdassa määrätyin ehdoin, eikä niillä pidennetä niiden myönnettyjen lainojen keskimääräistä kestoa, joita kyseiset toimet koskevat, tai lisätä kyseisten toimien toteuttamispäivänä jäljellä olevan, päivän vaihtokurssia käyttäen ilmaistun velan pääoman määrää.7. Israel vastaa kaikista yhteisölle tässä päätöksessä määrätyn toiminnan loppuun saattamisesta ja täytäntöönpanosta aiheutuneista kustannuksista.8. Raha-asiain komitealle ilmoitetaan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen toimien kulusta.4 artikla 1. Taloudellinen apu miehitettyjen alueiden palestiinalaisväestölle annetaan tukina, joita ei makseta takaisin. Tukien rahoittamiseksi tarvittavien yhteisön menojen määrä on 60 miljoonaa ecua vuonna 1991.Tuet on tarkoitettu kattamaan menot, joiden tarkoituksena on lievittää sosiaalis-taloudellisia ongelmia (terveys, opetus, asuminen), joista miehitettyjen alueiden väestön on Persianlahden aseellisen selkkauksen vuoksi selvittävä, mukaan lukien tämän toiminnan toteuttamiseksi tarvittava tekninen apu.Tuet toteutetaan 5 artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti hyväksyttyjen yleisten suuntaviivojen perusteella.2. Komissio valvoo, että edunsaajat käyttävät 1 kohdassa tarkoitetuiksi tuiksi maksetut varat tämän päätöksen tavoitteiden mukaisesti; edunsaajien on toimitettava käyttösuunnitelma sekä jälkikäteen laadittu kertomus tosiasiallisesta käytöstä.5 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.6 artikla Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1992 ensimmäisen kertomuksen tässä päätöksessä määrätyn taloudellisen avun täytäntöönpanosta. Kun toiminta on saatettu päätökseen, toimitetaan myös lopullinen kertomus.Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. DANKERT(1) EYVL N:o C 111, 27.4.1991, s. 3(2) EYVL N:o C 183, 15.7.1991(3) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 33


title: Euroopan parlamentin päätös (EU, Euratom) 2015/1701, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, vastuuvapauden myöntämisestä ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2013

text:
               30.9.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/393

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU, EURATOM) 2015/1701,
      annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015,
      vastuuvapauden myöntämisestä ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2013
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2013,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2013 sekä yhteisyrityksen vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2013 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 17. helmikuuta 2015 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2013 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä yhteisyritykselle (05306/2015 – C8-0049/2015),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3),

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) ja erityisesti sen 208 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle 27. maaliskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom (5) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (6),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (7),

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen V,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0108/2015),

         1.

            myöntää ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen pääjohtajalle vastuuvapauden yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2013;

         2.

            esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

         3.

            kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

               Puhemies

            Martin SCHULZ

               Pääsihteeri

            Klaus WELLE

         (1)  EUVL C 452, 16.12.2014, s. 44.

         (2)  EUVL C 452, 16.12.2014, s. 45.

         (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (4)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (5)  EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58.

         (6)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (7)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

31977D0271

77/271/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1977, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 088 , 06/04/1977 s. 0011 - 0011 Kreikank. erityispainos: Luku 10 Nide 1 s. 0121  Espanjank. erityispainos: Luku 12 Nide 3 s. 0026  Portugalink. erityispainos: Luku 12 Nide 3 s. 0026  Suomenk. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0013  Ruotsink. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0013

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 29 päivänä maaliskuuta 1977,komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom soveltamisesta (77/271/Euratom)EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon 29 päivänä maaliskuuta 1977 komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 77/270/Euratom () ja erityisesti sen 1 artiklan,sekä katsoo, ettäenimmäismäärä, jonka komissio on Euroopan atomienergiayhteisön puolesta valtuutettu ottamaan, olisi vahvistettava 500 miljoonaksi Euroopan laskentayksiköksi, jakomission olisi ilmoitettava neuvostolle, kun lainojen määrä on noussut 300 miljoonaan Euroopan laskentayksikköön, jotta neuvosto voi saatujen kokemusten perusteella päättää uuden määrän vahvistamisesta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaPäätöksen 77/270/Euratom 1 artiklassa määrätyn lainapääoma saa olla enintään 500 miljoonaa Euroopan laskentayksikköä, laskentayksikkö sellaisena kuin Euroopan laskentayksikkö on määrätty päätöksessä 75/250/ETY ().Kun lainamäärä on 300 miljoonaa Euroopan laskentayksikköä, komissio ilmoittaa siitä neuvostolle, joka tekee mahdollisimman pian yksimielisen päätöksen uuden määrän vahvistamisesta.Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaT. BENN() EYVL N:o L 88, 6.4.1977, s. 9() EYVL N:o L 104, 24.4.1975, s. 35


title: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EU, Euratom) 2017/1543, annettu 6 päivänä syyskuuta 2017, unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä

text:
               14.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 236/22

         JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2017/1543,
   annettu 6 päivänä syyskuuta 2017,
   unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä
   EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 254 ja 255 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 48 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/2422 (1), määrätään, että unionin yleisessä tuomioistuimessa on 47 tuomaria 1 päivästä syyskuuta 2016. Mainitun asetuksen 2 artiklan b alakohdassa määritetään seitsemän uuden tuomarin toimikauden pituus siten, että toimikauden päättyminen vastaa 1 päivänä syyskuuta 2019 ja 1 päivänä syyskuuta 2022 tapahtuvia unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden osittaisia vaihtumisia.

               (2)

               Tässä yhteydessä Geert DE BAEREa on esitetty ehdokkaaksi unionin yleisen tuomioistuimen uuden tuomarin virkaan.

               (3)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut lausuntonsa Geert DE BAEREn soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtävään.

               (4)

               On asianmukaista nimittää Geert DE BAERE tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään Geert DE BAERE unionin yleisen tuomioistuimen tuomariksi tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2017.

            Puheenjohtaja

         K. TAEL

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2015/2422, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 341, 24.12.2015, s. 14).


title: 2005/140/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, tukiohjelmasta, joka on toteutettu Kastilia ja Leónin autonomisella alueella kivihiilialan yritysten hyväksi (Espanjan vuosiksi 2001 ja 2002 myöntämä tuki) (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 927) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               19.2.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 48/30

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004,
   tukiohjelmasta, joka on toteutettu Kastilia ja Leónin autonomisella alueella kivihiilialan yritysten hyväksi (Espanjan vuosiksi 2001 ja 2002 myöntämä tuki)
   (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 927)
   (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2005/140/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   on mainittujen artikloiden (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   Menettely

               (1)

               Espanja ilmoitti komissiolle 19 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi numerolla N/776/2000, Kastilia ja Leónin autonomisen alueen kaivosalan kannustintoimenpiteitä koskevasta hankkeesta. Kaivosteollisuuden hyväksi toteutettavat toimenpiteet koskivat jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä 28 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä N:o 3632/93/EHTY (2) tarkoitettuja kivihiiliteollisuuden hyväksi toteutettavia tukiohjelmia.

               (2)

               Tukiohjelmasta 19 päivänä kesäkuuta 2000 antamassaan ilmoituksessa Espanja ilmoitti komissiolle, että ilmoituksen kohteena ollut tuki, jonka Kastilia ja Leónin autonominen alue aikoi myöntää, sovitettaisiin yhteen Espanjan hallituksen myöntämien tukien kanssa.

               (3)

               Espanja ilmoitti komissiolle 25 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että koska komissio ei ollut antanut kolmen kuukauden kuluessa toimenpiteiden tiedoksiannosta lausuntoa tuesta, Espanjan toimivaltaiset viranomaiset aikoivat toteuttaa kyseiset toimenpiteet, jos komissio ei tee 15 arkipäivän kuluttua siitä, kun sille on lähetetty ilmoitus aikomuksesta toteuttaa toimenpiteet, päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 4 kohdan mukaista päätöstä.

               (4)

               Komissio pyysi 17 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Espanjalta tietoja Kastilia ja Leónin aluehallituksen kivihiiliteollisuuden hyväksi vuosina 2000, 2001 ja 2002 myöntämistä tuista. Tiedoissa pyydettiin ilmoittamaan tuensaajayritykset, tuen määrät ja tarkoitus sekä luokka, johon tuki kuuluu päätöksen N:o 3632/93/EHTY nojalla. Lisäksi Espanjaa pyydettiin täsmentämään kyseisten tukien suhde päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan mukaisiin tavoitteisiin ja yleisperusteisiin sekä suunnitelmiin, jotka Espanja oli toimittanut komissiolle kyseisen päätöksen 8 artiklan mukaisesti.

               (5)

               Espanja antoi komissiolle 5 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ilmoituksen tuista, jotka oli myönnetty Kastilia ja Leónin autonomisen alueen kivihiilialan yrityksille vuosina 2000, 2001 ja 2002. Espanja antoi kyseisen ilmoituksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) menettelysääntöjen mukaisesti. Espanja viittasi ilmoituksessaan päätökseen N:o 3632/93/EHTY, vaikka kyseisen päätöksen ja EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo oli päättynyt 23 päivänä heinäkuuta 2002.

               (6)

               Komissio ilmoitti Espanjalle 19 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tutkimus- ja kehitystoimintaan, ympäristönsuojeluun, koulutukseen ja turvallisuuteen liittyviä tukitoimenpiteitä. Komissio aloitti päätöksellään myös poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen liittyviä tukitoimenpiteitä koskevan menettelyn. Kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

               (7)

               Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (4). Komissio on kehottanut osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta/toimenpiteestä

               (8)

               Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia. Espanja toimitti komissiolle lisätietoja 21 päivänä maaliskuuta 2003, 9 päivänä huhtikuuta 2003 ja 12 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

         2.   Yksityiskohtainen kuvaus tuesta
   2.1   Tukimuodot

               (9)

               Käytetyt tukimuodot ovat seuraavat:

                           a)

                           komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY 6 artiklassa tarkoitetut tutkimus- ja kehitystuet (T&K);

                           b)

                           komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY 7 artiklassa tarkoitetut ympäristönsuojeluun myönnettävät tuet;

                           c)

                           kaivosalan koulutustuet;

                           d)

                           kaivosturvallisuutta edistävät tuet.

         2.2   Oikeusperusta

               (10)

               Tarkasteltavina olevien tukien oikeusperustan muodostavat kaivosalan kannustintukien myöntämisestä annetut aluehallituksen teollisuus-, kauppa- ja matkailuasioiden ministeriön (Consejería de Industria, Comercio y Turismo) määräykset, jotka on päivätty 20 päivänä lokakuuta 2000 (vuonna 2000 myönnetyt tuet), 19 päivänä joulukuuta 2000 (vuonna 2001 myönnetyt tuet) ja 19 päivänä joulukuuta 2001 (vuonna 2002 myönnetyt tuet).

         2.3   Tuensaajat

               (11)

               Tuensaajia ovat kaikki päätöksen N:o 3632/93/EHTY soveltamisalaan kuuluvat Kastilia ja Leónin autonomisen alueen kaivosalan yritykset (suuryritykset ja pk-yritykset) ja kivihiilialan yritysten yhteenliittymät, joille myönnetään tukea kivihiilen käytön lisäämiseksi ja kehittämiseksi. Tuensaajayritysten tai -yhteisöjen yhteismäärä on noin 50.

               (12)

               Kastilia ja Leónin autonominen alue on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue, joka on valittu tukikelpoisten alueiden joukkoon kaudelle 2000–2006.

         2.4   Talousarvio

               (13)

               Ilmoitettuja tukia aiottiin rahoittaa seuraavasti:

                                       —

                                       2001:

                           9 015 181,56 EUR (1,5 miljardia Espanjan pesetaa),

                                       —

                                       2002:

                           9 015 181,56 EUR (1,5 miljardia Espanjan pesetaa),

                           yhteensä:

                           18 030 363,12 EUR (3 miljardia Espanjan pesetaa).

         2.5   Tukiohjelman kesto

               (14)

               Tukiohjelman voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2002.

         2.6   Tuen kohde

               (15)

               Tuen kohteina ovat tämän päätöksen johdanto-osan 15–18 kappaleessa tarkastellut toimenpiteet ja etenkin seuraavat tutkimus- ja kehitystuet (T&K):

                           —

                           tuet, joilla kannustetaan yrityksiä, jotka eivät ole koskaan harjoittaneet tämäntyyppistä toimintaa, toteuttamaan teknisiä tutkimus- ja kehityshankkeita, tai joilla lisätään tällaisten hankkeiden toteuttamista yrityksissä, jotka harjoittavat jo yleisesti tällaista toimintaa,

                           —

                           tuet, joilla parannetaan työterveys- ja -turvallisuusolosuhteita kaivoksissa,

                           —

                           tuet, joilla optimoidaan malmivarojen ja kaivosalan resurssien hyödyntämistä parantamalla louhinta- ja käyttömenetelmiä,

                           —

                           tuet, joilla lisätään kaivosten ympäristövaikutuksia parantavaa teknistä innovaatiotoimintaa,

                           —

                           tuet, joilla edistetään sellaisten teknisten parannusten käyttöönottoa, joilla pyritään nostamaan tuotteesta saatavaa lisäarvoa, helpottamaan sen tuomista uusille markkinoille tai parantamaan tuottavuutta,

                           —

                           tuet, joilla kehitetään teknologiaa, jota käytetään laitteistoissa ja hankkeissa, jotka liittyvät mineraalien hyödyntämiseen, prosessointiin ja käyttöön.

                     Tukiohjelmasta voidaan rahoittaa ensisijaisesti hankkeita, jotka liittyvät seuraaviin painopistealueisiin:

                           —

                           katastrofien, räjähdysten, tulipalojen jne. riskin pienentäminen ja vakavien ja usein toistuvien onnettomuuksien syiden poistaminen;

                           —

                           kaivosteollisuusalan tutkimustoimintaan liittyvien teknisten toteutettavuustutkimusten tekeminen.

               (16)

               Seuraavat ympäristönsuojeluun myönnettävät tuet:

                           —

                           kaivos- ja metallurgisesta teollisuudesta aiheutuvien ympäristövahinkojen vähentäminen,

                           —

                           ympäristön ennallistaminen entisillä kaivostoiminta-alueilla,

                           —

                           mineraalien tai metallien talteenotto kuonasta.

                     Tästä tukiohjelmasta voidaan rahoittaa ensisijaisesti hankkeita, jotka liittyvät seuraaviin painopistealueisiin:

                           —

                           kaivosalan yrityksistä ilmakehään ja vesistöihin joutuvien päästöjen laadun mukauttaminen voimassaoleviin velvoittaviin ympäristönsuojelunormeihin, jos kyseisen yrityksen laitteistot on otettu käyttöön vähintään kaksi vuotta ennen mainittujen velvoittavien normien voimaantuloa,

                           —

                           ympäristönsuojelutason nostaminen huomattavasti kaivosalan yrityksille asetettuja velvoittavia normeja korkeammalle tasolle,

                           —

                           toimenpiteiden kehittäminen jo aiheutuneiden ympäristövahinkojen korjaamiseksi,

                           —

                           kaivos- ja metallurgisesta teollisuudesta aiheutuvien ympäristövahinkojen vähentämistä edistävien tutkimusten ja teknisten hankkeiden kehittäminen.

               (17)

               Kaivosalan koulutustuet suunnataan koulutushankkeisiin, joiden päätavoitteena on alan työntekijöiden teknisen koulutustason parantaminen kaivosten onnettomuusalttiuden minimoimiseksi.

               (18)

               Kaivosturvallisuutta parantavat tuet suunnataan investointihankkeisiin, joilla pyritään parantamaan kaivosteollisuuslaitosten turvallisuustaso niihin sovellettavissa normeissa vaadittua vähimmäistasoa korkeammaksi.

         2.7   Tuen muoto

               (19)

               Tuki on päätetty myöntää avustuksena, jota ei makseta takaisin.

         2.8   Tukikelpoiset kustannukset

               (20)

               Tukikelpoisia kustannuksia ovat tämän päätöksen johdanto-osan 20–23 kappaleessa tarkastellut kustannukset ja etenkin seuraavat tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyvät kustannukset:

                           a)

                           henkilöstökustannukset (tutkijat, teknikot ja muu apuhenkilöstö, jonka tehtävät liittyvät yksinomaan tutkimustoimintaan); näiden kustannusten kattamiseen myönnetään tukea suhteessa siihen, kuinka laajasti kyseinen henkilöstö käytännössä osallistuu tuettuun tutkimus- ja kehitystoimintaan;

                           b)

                           pelkästään ja pysyvästi tutkimustoimintaan käytetyistä laitteistoista, raaka-aineista, maa-alueista ja rakennuksista aiheutuvat kustannukset (kaupallisin perustein tapahtuvaa myyntiä lukuun ottamatta); myös Kastilia ja Leónin alueella sijaitsevan uuden tai käyttämättömän aineellisen käyttöomaisuuden hankintakustannukset ovat tukikelpoisia; kyseisiä käyttöomaisuuseriä ja laitteistoja ja näiden moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä lisäjärjestelmiä ja -laitteistoja on käytettävä yksinomaan ja pysyvästi (vastikkeellista myyntiä lukuun ottamatta) tutkimus- ja kehitystoiminnassa;

                           c)

                           neuvontapalveluista ja muista yksinomaan tutkimustoiminnassa (varsinainen tutkimustoiminta sekä tekninen tietämys, patentit jne. mukaan luettuina) käytettävistä ulkopuolisilta ostettavista palveluista aiheutuvat kustannukset; kyseiset kustannukset ovat kokonaisuudessaan tukikelpoisia, jos voidaan osoittaa, että ne liittyvät suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaan ja ovat välttämättömiä sen harjoittamiseksi;

                           d)

                           tutkimustoiminnasta suoraan johtuvat ylimääräiset yleiskustannukset; kyseiset kustannukset ovat kokonaisuudessaan tukikelpoisia, jos voidaan osoittaa, että ne liittyvät suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaan ja ovat välttämättömiä sen harjoittamiseksi;

                           e)

                           muut tutkimustoiminnasta suoraan aiheutuvat toimintakustannukset (esimerkiksi laitteisto- ja hankintakustannukset sekä muut tarvikekustannukset); kyseiset kustannukset ovat kokonaisuudessaan tukikelpoisia, jos voidaan osoittaa, että ne liittyvät suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaan ja ovat välttämättömiä sen harjoittamiseksi.

               (21)

               Tukikelpoisia ovat myös ympäristönsuojelutavoitteiden kannalta välttämättömät lisäinvestointikustannukset, jotka liittyvät maa-alueisiin, rakennuksiin, laitteisiin ja tuotantohyödykkeisiin.

               (22)

               Tukikelpoisia kaivosalan koulutuskustannuksia ovat koulutushenkilöstökustannukset, koulutukseen osallistuvien matkakustannukset, kulutushyödykekustannukset sekä koneisiin ja kalustoon liittyvät poistokustannukset siltä osin kuin niitä käytetään ainoastaan kyseistä koulutushanketta varten sekä muut henkilöstökustannukset edellä mainittujen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään saakka.

               (23)

               Kaivosturvallisuutta edistävillä tuilla voidaan kattaa seuraavia kustannuseriä:

                           a)

                           kaivosteollisuusalueiden turvallisuutta parantavien laitteiden hankintakustannukset;

                           b)

                           kaivosteollisuusalueiden ja niiden työntekijöiden turvallisuuden parantamiseen liittyvät kustannukset;

                           c)

                           kaivosteollisuusalueiden turvallisuuden parantamista koskeviin tutkimuksiin liittyvät kustannukset.

         2.9   Tuki-intensiteetti

               (24)

               Tuki-intensiteettiä käsitellään johdanto-osan 24–27 kappaleessa. Tutkimus- ja kehitystukiin sovelletaan seuraavia tutkimus- ja kehitystuen bruttointensiteettejä:

                           —

                           teollisessa tutkimustoiminnassa enintään 60 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista; jos hakija on pieni tai keskisuuri yritys (pk-yritys), tuen määrä voi olla enintään 70 prosenttia hankkeen tukikelpoisista kustannuksista,

                           —

                           kaivosteollisuuden tutkimustoimintaa edeltävissä teknisissä toteutettavuustutkimuksissa tuen hyväksyttävä enimmäisintensiteetti on 75 prosenttia hankkeen tukikelpoisista kustannuksista.

               (25)

               Määräyksen liitteen II mukaisesti ympäristönsuojeluun liittyvien tukihankkeiden investointien enimmäisintensiteettien nettoavustusekvivalentteina ilmaistuina on oltava Euroopan komission vuosiksi 2000–2006 hyväksymän aluetukikartan mukaisia. Pk-yrityksille myönnettävien tukien enimmäisintensiteettiä voidaan korottaa seuraavasti:

                           —

                           investointitukia, jotka helpottavat yritysten sopeutumista uusiin velvoittaviin ympäristönormeihin, voidaan korottaa 15 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista,

                           —

                           investointitukia, jotka mahdollistavat ympäristönsuojelutason nostamisen velvoittavissa normeissa vaadittua korkeammaksi, voidaan korottaa 20 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista,

                           —

                           investointitukia, joilla parannetaan yritysten ympäristönsuojelutasoa aloilla, joilla ei ole voimassa velvoittavia normeja, voidaan korottaa 20 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista.

               (26)

               Kaivosalan koulutustukien enimmäisintensiteetti on 80 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista.

               (27)

               Kaivosturvallisuutta edistävien tukien enimmäisintensiteetti voi olla jopa 100 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista.

         2.10   Tuen kasautuminen

               (28)

               Tarkasteltavan tukiohjelman mukaiset tuet voivat kasautua muiden eri tarkoitukseen myönnettävien julkisten tukien kanssa, kunhan tukiohjelmaehdotuksen mukaisia enimmäismääriä noudatetaan. Tukiohjelman puitteissa myönnettävien tukien määrä ei saa kuitenkaan missään tapauksessa ylittää tuensaajan investointi- tai toimintakustannusten tai -menojen määrää. Tähän ei ole vaikutusta sillä, onko kyse yksittäisistä julkisten viranomaisten tai kansallisten tai kansainvälisten julkisten tai yksityisten yritysten tai yhteisöjen myöntämien kannustinten, avustusten tai tukien lisänä myönnettävistä tuista.

               (29)

               Tukien kasautumista tarkastellaan johdanto-osan 29–32 kappaleessa. Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävät tuet voidaan yhdistää mihin tahansa muihin samaa tarkoitusta varten myönnettäviin julkisiin tukiin. Tukien kasautumisen tapauksessa julkisen kokonaisrahoituksen määrä voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

               (30)

               Ympäristönsuojeluhankkeisiin myönnettävät tuet voidaan yhdistää mihin tahansa muihin samaa tarkoitusta varten myönnettäviin julkisiin tukiin, kunhan tukien kokonaismäärä ei ylitä määräyksen 6.1 kohdan b alakohdassa ilmoitettuja enimmäismääriä.
               Investointitukien enimmäisintensiteetin nettoavustusekvivalentteina ilmaistuna on oltava komission vuosiksi 2000–2006 hyväksymän aluetukikartan mukainen:

                           —

                           Burgos ja Valladolid: 35 prosenttia,

                           —

                           Palencia ja Segovia: 37 prosenttia,

                           —

                           muut hallintoalueet: 40 prosenttia.

                           —

                           Näitä intensiteettejä voidaan korottaa enintään 15 prosenttia brutto pk-yritysten tapauksessa.

                     Edellä mainittuja tukimääriä voidaan korottaa pk-yritysten tapauksessa seuraavasti:

                           —

                           investointitukia, jotka helpottavat yritysten sopeutumista uusiin velvoittaviin ympäristönsuojelunormeihin, voidaan korottaa 15 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista,

                           —

                           investointitukia, jotka mahdollistavat ympäristönsuojelutason nostamisen velvoittavissa normeissa vaadittua korkeammaksi, voidaan korottaa 20 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista,

                           —

                           investointitukia, joilla parannetaan yritysten ympäristönsuojelutasoa aloilla, joilla ei ole voimassa velvoittavia normeja, voidaan korottaa 20 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista.

               (31)

               Kaivosalan koulutushankkeisiin myönnettävät tuet voidaan yhdistää mihin tahansa muihin samaa tarkoitusta varten myönnettäviin julkisiin tukiin, kunhan tukien kokonaismäärä ei ylitä määräyksen 6.1 kohdan c alakohdassa ilmoitettua enimmäismäärää, joka on 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

               (32)

               Kaivosturvallisuutta edistävien tukien osalta voidaan todeta seuraavaa:

                           Kaivosturvallisuutta edistäviin hankkeisiin myönnettävät tuet voidaan yhdistää mihin tahansa muihin samaa tarkoitusta varten myönnettäviin julkisiin tukiin, kunhan tukien kokonaismäärä ei ylitä määräyksen 6.1 kohdan c alakohdassa ilmoitettua enimmäismäärää, joka on 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

         3.   Espanjan esittämät huomautukset

               (33)

               Espanja on toimittanut komissiolle tukiohjelmasta lisätietoja ja tukia koskevia perusteluita. Näitä käsitellään seuraavissa kappaleissa.

               (34)

               Vuosina 2001 ja 2002 toteutetusta tukiohjelmasta on annettu kaikki tarpeelliset tiedot sisältävä ilmoitus komissiolle. Koska Espanja on toimittanut komissiolle kaikki tarvittavat tiedot, Espanja katsoo, ettei menettelyn aloittamiseen ollut tarvetta. Kyseinen tuki olisi pitänyt katsoa voimassa olevaksi tueksi. Tämän vuoksi Espanja pyysi menettelyn lopettamista ja hyväksyvän päätöksen tekemistä. Espanja katsoo, että se, että komissio antoi lausunnon tuesta vasta 17 päivänä heinäkuuta 2002, rikkoo hyvän hallintotavan ja oikeusvarmuuden periaatteita.

               (35)

               Kastilia ja Leónin autonomisella alueella ei ollut missään vaiheessa aikomusta soveltaa yhteismarkkinoille soveltumatonta tukiohjelmaa. Autonominen alue toimi vilpittömästi ja erittäin avoimesti. Koska komissio ei antanut lausuntoa ilmoituksesta, Kastilia ja Leónin autonominen alue päätteli perustellusti, että tukiohjelma soveltui yhteismarkkinoille ja sen soveltaminen voitiin aloittaa.

               (36)

               Espanja katsoo, että kyseiset toimenpiteet eivät suosi millään tavoin kivihiilialan yrityksiä, sillä ne on tarkoitettu rakenneuudistusprosessiin liittyvien poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen. Tutkimus- ja kehitystoimintaan, ympäristönsuojeluun, kaivosalan koulutukseen ja kaivosturvallisuuden edistämiseen myönnettävät tuet noudattavat valtiontukiohjelmia näiden seikkojen osalta. Espanja on vahvistanut, että ilmoitetun tukiohjelman tutkimus- ja kehitystukeen liittyvä teollisen tutkimuksen määritelmä on tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden liitteessä I olevan määritelmän mukainen.

               (37)

               Espanja on toimittanut komissiolle lisätietoja ympäristönsuojeluun myönnetystä tuesta. Tiedot koskevat käytettyjä tukityyppejä, tukeen sovellettavia kansallisia ja yhteisön määräyksiä, tukea saavia kivihiilikaivoksia ja saastuneiden teollisuusalueiden kunnostamiseen liittyvien kustannusten erittelyä. Espanja on esittänyt myös yksityiskohtaisen kuvauksen tuetuista toimenpiteistä. Espanja vahvisti, että tuki, jonka määrä oli 15 prosenttia uusien normien noudattamiseksi tarvittavista tukikelpoisista kustannuksista, oli rajattu tiukasti ympäristönsuojelutavoitteisiin. Tuen nettomäärän laskennassa oli otettu huomioon investoinnista saatava hyöty. Tukikelpoisten kustannusten laskennassa oli otettu huomioon kunnostettavien alueiden potentiaalinen arvonnousu.

               (38)

               Koulutustuesta Espanja totesi, että koska tukimäärät olivat erittäin pieniä, ne eivät voineet vääristää kilpailua. Kaivosturvallisuutta edistävän tuen osalta Espanja korosti, että koska kaivokset eivät aina ole riittävän turvallisia, turvallisuusnäkökohtien parantamiseen on myönnettävä tukea. Tähän toimintaan liittyvät kustannukset ovat luonteeltaan poikkeuksellisia ja niiden kattamiseen on saatava rahoitusta.

               (39)

               Espanja korjasi joitakin kivihiilialan yrityksille myönnettyjen tukien määriä. Menettelyn aiemmissa vaiheissa esitetyissä luvuissa oli muutamia virheitä.

         4.   Arviointi tukiohjelmasta

               (40)

               Komissio rajaa arviointinsa tutkimus- ja kehitystoimintaan, ympäristönsuojeluun, koulutukseen ja turvallisuuteen liittyviin tukitoimenpiteisiin. Poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi toteutettavista tukitoimenpiteistä, jotka olivat myös tämän tutkintamenettelyn aloittamisesta 19 päivänä helmikuuta 2003 tehdyn päätöksen kohteina, tehdään erillinen päätös. Vaikka tässä päätöksessä arvioidaan tukiohjelmaa, komissio viittaa päätöksessään myös yksittäistapauksiin, koska Espanja oli jo myöntänyt tukia.

         4.1   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 soveltaminen

               (41)

               Koska EHTY:n perustamissopimuksen ja päätöksen N:o 3632/93/EHTY voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2003, ilmoitettujen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 (5) nojalla. Kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.

               (42)

               Lainsäädäntökehyksen vaihtuminen EHTY:n perustamissopimuksesta EY:n perustamissopimukseen ei kuitenkaan aiheuta ongelmia Kastilia ja Leónin autonomisen alueen myöntämän tuen tarkastelussa. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 ja päätöksen N:o 3632/93/EHTY asian kannalta merkitykselliset säännökset ovat lähes identtiset eikä EHTY:n perustamissopimukseen perustuvassa arvioinnissa olisi päädytty erilaiseen lopputulokseen.

         4.2   Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltaminen

               (43)

               Jotta voitaisiin määrittää, ovatko tukiohjelmaan sisältyvät toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, on selvitettävä, suosivatko ne jotakin yritystä, ovatko jäsenvaltiot myöntäneet tuet valtion varoista, vääristävätkö kyseiset toimenpiteet tai uhkaavatko ne vääristää kilpailua ja voivatko ne vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (44)

               Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ensimmäinen edellytys koskee mahdollisuutta, että toimenpiteet suosivat tiettyjä tuensaajia. On ensiksi määritettävä, saavatko tuensaajayritykset toimenpiteestä taloudellista hyötyä, ja toiseksi, myönnetäänkö hyöty määrätyntyyppiselle yritykselle. Tuensaajat saavat tuesta selkeästi taloudellista hyötyä, sillä tuki myönnetään suorana avustuksena, jolla katetaan yrityksen tavanomaisia juoksevia kuluja. Toimenpiteet on lisäksi suunnattu pelkästään Kastilia ja Leónin autonomisen alueen kivihiilialan yrityksille. Tästä syystä toimenpiteet suosivat tiettyjä yrityksiä enemmän kuin niiden kilpailijoita ja ovat sen vuoksi valikoivia.

               (45)

               Toinen 87 artiklassa määrätty edellytys liittyy sen määrittelemiseen, ovatko tuet valtioiden myöntämiä tai onko ne myönnetty valtion varoista. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtion varojen käytöstä on osoituksena se, että tuki rahoitetaan autonomisen alueen viranomaisen julkisesta talousarviosta.

               (46)

               Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kolmannen ja neljännen edellytyksen mukaan tuki ei saa vääristää eikä uhata vääristää kilpailua eikä vaikuttaa tai olla omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tarkasteltavana olevat toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne vahvistavat tuensaajayritysten taloudellista asemaa ja toimintakenttää suhteessa niiden kilpailijoihin, jotka eivät saa kyseistä hyötyä. Vaikka jäsenvaltioiden välinen kivihiilikauppa on erittäin vähäistä eivätkä alan yritykset harjoita vientitoimintaa, Espanjan kansallinen tuotanto hyötyy siitä, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneilla yrityksillä on heikommat mahdollisuudet viedä tuotteitaan Espanjan markkinoille. Toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan myös siksi, että ne täydentävät muita Espanjan hallituksen hyväksymiä toimenpiteitä.

               (47)

               Tämän vuoksi tarkasteltavana olevat toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja niiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille vain sillä ehdolla, että ne täyttävät perustamissopimuksessa määrättyjen poikkeusten myöntämiselle asetetut edellytykset.

               (48)

               Perustamissopimuksessa määrätyt poikkeukset luetellaan näitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 artiklassa lueteltua kolmea tukityyppiä koskevissa puitteissa, jotka ovat seuraavat:

                           —

                           tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävästä valtiontuesta annetut yhteisön puitteet (17 päivänä helmikuuta 1996 annettu tiedonanto 96/C 45/06 (6), sellaisena kun se on muutettuna 15 päivänä helmikuuta 1998 annetulla tiedonannolla 98/C 48/02 (7) ja 8 päivänä toukokuuta 2002 annetulla tiedonannolla 2002/C 111/03 (8)),

                           —

                           yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (3 päivänä helmikuuta 2001 annettu tiedonanto 2001/C 37/03 (9)),

                           —

                           komission asetus (EY) N:o 68/2001 (10), annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen.

         4.3   Tuista annettavat ilmoitukset

               (49)

               Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklassa säädetään ilmoitusmenettelyistä, jotka koskevat tukia, joita jäsenvaltiot aikovat myöntää kivihiiliteollisuudelle. Espanja toimitti komissiolle kyseisen artiklan mukaisesti 31 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamiseen, järkeistämiseen, rakenneuudistukseen ja toiminnan vähentämiseen tähtäävän suunnitelman vuosille 1998–2002. Kyseinen suunnitelma perustuu kaivosalueiden vaihtoehtoisia kehitysmahdollisuuksia koskevaan vuodet 1998–2005 kattavaan suunnitelmaan, josta komissio antoi myönteisen lausunnon 3 päivänä kesäkuuta 1998 tekemässään päätöksessä N:o 98/637/EHTY. (11) Espanjan hallitus ilmoittaa suunnitelmassa rahoitustukien myöntämisestä päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3, 4 ja 5 artiklassa säädettyjen tukien kattamiseksi.

               (50)

               Asetuksen (EY) N:o 1407/2002 9 artiklan 10 kohdassa, joka noudattelee päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohtaa, säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista taloudellisista tuista, jotka ne aikovat myöntää kivihiiliteollisuudelle tuotantovuoden aikana. Espanja ilmoitti tukitoimenpiteistä komissiolle 19 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Komissio ei antanut lausuntoa ilmoituksesta päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 4 kohdassa säädetyssä määräajassa. Tämän vuoksi vuoteen 2000 liittyvä tuki katsotaan hyväksytyksi, kuten myös virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 19 päivänä helmikuuta 2003 tehdyssä komission päätöksessä todetaan. Kuten kyseisessä komission päätöksessä kuitenkin todetaan, Espanja ei noudattanut velvollisuuttaan ilmoittaa vuosiksi 2001 ja 2002 suunnitelluista tuista ennakkoon komissiolle. Tuet, jotka Kastilia ja Leónin autonominen alue myönsi vuosina 2001 ja 2002 ja jotka sisältyvät 5 päivänä syyskuuta 2002 annettuun Espanjan ilmoitukseen, on tämän vuoksi katsottava ilmoittamatta jätetyiksi tuiksi.

         4.4   Arviointi tutkimus- ja kehitystuista

               (51)

               Komissio on tutkinut tukitoimenpiteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden valossa. Tukien voimassaoloaikana kyseiset puitteet sisältyivät seuraaviin komission tiedonantoihin: 17 päivänä helmikuuta 1996 annettu tiedonanto 96/C 45/06, 13 päivänä helmikuuta 1998 annettu tiedonanto 98/C 48/02 ja 8 päivänä toukokuuta 2002 annettu tiedonanto 2002/C 111/03.

               (52)

               Tarkasteltavana olevat tuet ovat seuraavat:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           186/01

                           2001

                           Carbones de Arlanza SA

                           14 514,44

                           136/02

                           2002

                           Alto Bierzo SA

                           133 829,29

                     Kastilia ja Leónin aluehallituksen myöntämistä T&K-tuista järjestettiin avoin tarjouskilpailumenettely. Tukien tarkoituksena on parantaa kivihiilikaivostoiminnan turvallisuusolosuhteita muuttamatta kaupan olosuhteita yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

               (53)

               Rahoitettujen hankkeiden tarkoituksena oli hankkia uutta tietämystä, josta olisi hyötyä uusien kaivosprosessien kehittämisessä tai huomattavien parannusten tekemisessä nykyisiin prosesseihin. Valituiksi tulleiden hankkeiden katsottiin voivan antaa suuren panoksen kaivosprosessin tai minkä tahansa merkityksellisen teknologian tekniseen, organisatoriseen tai tieteelliseen ymmärrykseen sekä helpottaa prosessin tai teknologian mukauttamista ja tehostamista. Toimenpiteellä ei ollut tarkoitus tukea käytännön kokeita. Kyseisillä hankkeilla on ratkaiseva osuus uusien ratkaisujen kehittämisessä. Espanjan viranomaisten tarkoituksena oli viimeistellä tai nopeuttaa muutoksia, jotka edistävät huomattavasti hallituksen tavoitteeksi asettamaa kivihiiliteollisuuden tehostamista ja sen kilpailukyvyn lisäämistä ja joita ei olisi voitu saattaa päätökseen eikä toteuttaa laajassa mittakaavassa ilman julkista tukea. Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että kyseinen toiminta on tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden liitteen I määritelmän mukaista teollista tutkimustoimintaa. Tutkimustuloksia käytetään uusien tai muutettujen kaivosprosessien hankesuunnitelmien kehittämiseen.

               (54)

               Tukikelpoisia kustannuksia ovat tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden liitteessä II määritellyt kustannukset. Tuki-intensiteetti on alhainen, ja molemmissa tapauksissa tuensaajina ovat pk-yritykset. Tuki-intensiteetti on rajattu puitteiden 5 kohdan mukaisiin enimmäisintensiteetteihin. Puitteiden 6 kohdan mukaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävällä valtiontuella pitäisi kannustaa yrityksiä harjoittamaan tutkimus- ja kehitystyötä tukevaa toimintaa ja kannustaa yrityksiä, jotka eivät harjoita tutkimus- ja kehitystyötä, aloittamaan tällainen toiminta. Koska tuensaajat ovat pk-yrityksiä, komissio katsoo puitteiden 6.4 kohdan mukaisesti, että tuella on kannustava vaikutus.

               (55)

               Komissio päättelee tämän vuoksi, että tarkasteltavana oleva tutkimus- ja kehitystukiohjelma noudattaa kyseisiä puitteita.

         4.5   Arviointi ympäristönsuojeluun myönnettävästä tuesta

               (56)

               Komissio arvioi tämäntyyppiset tukitoimenpiteet valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti.

               (57)

               Komissio katsoo Espanjan toimittamien tietojen perusteella, että tukiohjelman tarkoituksena on muun muassa auttaa pk-yrityksiä mukautumaan yhteisön uusiin normeihin kolmen vuoden ajan alkaen uusien velvoittavien yhteisön normien antamisesta, tukea investointitoimintaa velvoittavien yhteisön normien puuttuessa ja tukea investointeja, joiden tarkoituksena on mukautua yhteisön voimassa olevia normeja tiukempiin kansallisiin normeihin. Ohjelman sallittu enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista ja noudattaa siten suuntaviivoja. Komissio katsoo, että kyseiset investoinnit ovat suuntaviivojen E.1.6 kohdan mukaisia. Vesien saastumisen osalta investoinnit ovat välttämättömiä hylätyistä kaivoksista lähtöisin olevien vesien valunnan hallitsemiseksi. Investoinneilla pyritään muun muassa valvomaan pohjavesikerroksia, estämään tulvat ja vähentämään kaivoksista lähtöisin olevien vesien vaarallista valuntaa. Kaivosveden on täytettävä Espanjan lainsäädännössä säädetyt laatuvaatimukset. Komissio katsoo, että tukiohjelman investointitukikelpoisten kustannusten määritelmän mukaan tuen nettomäärän laskennassa on otettava huomioon investoinnin tuloksena saatava hyöty. Tämä seikka noudattaa suuntaviivojen 37 kohtaa. Tukikelpoisissa kustannuksissa otetaan suuntaviivojen 38 kohdan mukaisesti huomioon puhdistettujen maa-alueiden mahdollinen arvon nousu. Kaivosten puhdistamiseen liittyvät tukikelpoiset kustannukset rajoittuvat kaivosten toimintakustannuksiin, kuten henkilöstö- ja raaka-ainekustannuksiin sekä sellaisten koneiden poistokustannuksiin, jotka ovat välttämättömiä kaasu- ja nestepäästöjen estämiseksi maanalaisissa kaivoksissa, sen varmistamiseksi, että pääsy vaarallisiin kaivoksiin estetään, pohjavesien saastumisen estämiseksi ja kuonan kierrättämiseksi. Tukiohjelma noudattaa tältä osin suuntaviivojen 36 kohtaa.

               (58)

               Seuraavat Kastilia ja Leónin myöntämät tuet:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           17/01

                           2001

                           MSP

                           580 027,42

                           477/01

                           2001

                           Mina la Sierra

                           5 395,65

                           607.1/01

                           2001

                           Carbones San Isidro y María

                           8 106,12

                           17/02

                           2002

                           MSP

                           136 450,88

                     liittyvät avokaivosten ympäristön kunnostamiseen ja hakemuksen 607.1/01 tapauksessa talteenottokeskukseen ja voimalinjaan tehtävään investointiin.

               (59)

               Tutkittuaan Espanjan toimittamat tiedot komissio päätteli, että toimenpiteet, jotka yritykset olivat toteuttaneet ympäristövahinkojen korjaamiseksi saastuneita teollisuusalueita ennallistamalla, voivat kuulua kyseisten suuntaviivojen soveltamisalaan. Ympäristön kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset ovat menneinä aikoina muodostuneita kustannuksia. Kaivostoiminnan lopettamisen jälkeen kaivosvesi vuotaa ulos kaivoksista. Maaperän rakenteen ja virtausten vuoksi on usein epäselvää, onko vesi, joka voi aiheuttaa vaaraa ympäristölle ja joka on pidettävä hallinnassa, peräisin kaivoksesta. Saastuttajaa on tämän vuoksi mahdoton osoittaa. Lisäksi kaivosten omistaja on usein vaihtunut tai kaivokset on lakkautettu. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kaivoksissa nykyisin toimivan kaivosyrityksen voida katsoa olevan taloudellisesti vastuussa saastumisesta. Tästä seuraa, että kaivosten kunnostamiskustannusten kattamista koskeva tukiohjelma on yhdenmukainen suuntaviivojen kanssa.

               (60)

               Seuraavat Kastilia ja Leónin myöntämät tuet:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           137/01

                           2001

                           Alto Bierzo SA

                           93 825,20

                           237/01

                           2001

                           Antracitas de Arlanza

                           9 916,70

                           607.2/01

                           2001

                           Carbones San Isidro y María

                           8 119,04

                           1147/01

                           2001

                           Coto Minero del Sil

                           60 101,21

                           2117.1/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           55 934,56

                           2117.2/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           136 506,80

                           27/02

                           2002

                           Hullera Vasco Leonesa

                           292 504,00

                           137/02

                           2002

                           Alto Bierzo SA

                           15 879,22

                           1147.1/02

                           2002

                           Coto Minero del Sil

                           68 582,02

                           1147.2/02

                           2002

                           Coto Minero del Sil

                           47 856,86

                     liittyvät kuonakasojen kunnostamista tai turvallisuuden parantamista koskeviin töihin, jokiuomien suojeluun ja vanhoja kaivoksia ympäröivien maa-alueiden ennallistamiseen. Komissio katsoo myös näiden yksittäistapausten osalta, että ympäristövahingot aiheutuivat useita vuosia jatkuneesta toiminnasta, ettei kunnostustöitä koskevia normeja ole voimassa eikä ympäristövahingoista vastuullista tahoa voida yksiselitteisesti osoittaa. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei kustannuksia voida maksattaa edellä mainituilla kaivosteollisuusyrityksillä, jotka harjoittavat nykyisin toimintaa kyseisissä kaivoksissa. Tuki-intensitetti on suuntaviivojen 38 kohdan mukaisesti enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista eikä sisällä lisätukea, jolla katettaisiin 15 prosenttia töiden kustannuksista. Tukikelpoiset kustannukset saadaan, kun kunnostustöiden kustannuksista vähennetään maa-alueen arvon nousu.

               (61)

               Vaikka Espanja ilmoitti seuraavat Kastilia ja Leónin myöntämät tuet:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           2111.1/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           109 569,31

                           2111.2/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           230 183,55

                           2111.3/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           121 656,87

                           2111.4/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           303 840,71

                           2111.5/01

                           2001

                           Unión Minera del Norte

                           306 940,49

                           891/02

                           2002

                           Campomanes Hermanos

                           89 232,00

                           2111.1/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           35 526,45

                           2111.2/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           75 452,05

                           2111.4/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           118 602,83

                           2111.5/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           205 304,23

                           2111.6/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           248 210,85

                           2111.7/02

                           2002

                           Unión Minera del Norte

                           626 746,00

                           211.1/02

                           2002

                           Viloria Hermanos SA

                           87 880,00

                           211.2/02

                           2002

                           Viloria Hermanos SA

                           87 880,00

                     tukina, joiden tarkoituksena on kattaa kivihiiliteollisuuden rakenneuudistuksesta aiheutuvat poikkeukselliset kustannukset (asetuksen (EY) N:o 1407/2002 7 artikla), tuet suunnattiin pääasiassa ympäristönsuojelutarkoituksiin, sillä ne liittyivät maaperän ennallistamiseen kaivosten yläpuolella ja maanpäälle sijoitettujen kiinteiden laitteistojen purkamiseen vanhojen kivihiilikaivosten ympäristövaikutusten korjaamiseksi. Ajankohtana, jona kunnostustyöt tehtiin, ei ollut voimassa tämäntyyppisten teollisuusalueiden kunnostamista koskevia normeja.

               (62)

               Komissio katsoo, että kaivosteollisuuden erityispiirteiden vuoksi suuri osa nykyisestä saastumisesta, joka johtuu kaivoksista tai niiden ulkopuolella sijaitsevista jätekasoista peräisin olevista kaasuista ja vesistä, on aiheutunut aiemmin harjoitetusta toiminnasta. Useimmissa tapauksissa on sen vuoksi kyse aiemmin harjoitetun kaivostoiminnan vaikutusten korjaamisesta, eikä saastuttajaa voida yksiselitteisesti osoittaa. Onkin pääteltävä, että tuki on suunnattu ympäristön ennallistamiseen kaivosteollisuusalueilla. Maaperän laatuun ja pinta- tai pohjavesiin kohdistuneet ympäristövahingot kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan. Tuki-intensitetti on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista eikä sisällä lisätukea, jolla katettaisiin 15 prosenttia töiden kustannuksista. Myös tukikelpoiset kustannukset, jotka saadaan, kun puhdistustöiden kustannuksista vähennetään maa-alueen arvon nousu, ovat suuntaviivojen mukaisia.

               (63)

               Edellä esitetyn ja Espanjan toimittamien tietojen perusteella komissio päättelee, että ympäristönsuojeluun liittyvä tukiohjelma on yhdenmukainen mainittujen yhteisön suuntaviivojen kanssa.

         4.6   Arviointi kaivosalan koulutustuesta

               (64)

               Kivihiiliteollisuuden valtiontuesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan sekä johdanto-osan 21 kappaleen mukaisesti koulutustukea voidaan myöntää sillä edellytyksellä, että se myönnetään komission näitä tukityyppejä varten vahvistamin ehdoin ja perustein. Komissio on tämän vuoksi arvioinut, ovatko tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisia. Espanjalla oli velvollisuus ilmoittaa kyseisistä toimenpiteistä, sillä kyseisessä asetuksessa säädettyjä poikkeuksia ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta kivihiiliteollisuuden valtiontukiin.

               (65)

               Seuraavien tukien osalta:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           183/01

                           2001

                           Carbones de Arlanza SA

                           6 436,84

                           453/01

                           2001

                           Mina Adelina SA

                           4 376,33

                           473/01

                           2001

                           Mina la Sierra SA

                           6 565,49

                           1353/01

                           2001

                           Minas de Valdeloso SL

                           7 867,25

                     Tutkittuaan Espanjan toimittamat tiedot ja ottaen huomioon Espanjan vakuutuksen, että tukiohjelman enimmäisintensiteetit olivat asetuksen N:o 68/2001 4 artiklan mukaisia, komissio katsoi, että Kastilia ja Leónin autonomisen alueen myöntämät kaivosalan koulutustuet eivät vääristä kilpailua. Kyseiset tuet voidaan sen vuoksi hyväksyä asetuksen N:o 68/2001 nojalla. Tukiohjelmassa viitataan tästä syystä kyseiseen asetukseen.

         4.7   Arviointi kaivosturvallisuutta edistävästä tuesta

               (66)

               Tutkittuaan tuen ja Espanjan toimittamat tiedot komissio katsoo, että kaivosturvallisuutta edistävä tuki on arvioitava kivihiiliteollisuuden valtiontuesta annetun asetuksen (EY) N:o 1407/2002 mukaisesti.

               (67)

               Seuraavat Kastilia ja Leónin myöntämät tuet:

                           (euroa)

                           Hakemus

                           Vuosi

                           Yritys

                           Tuki

                           182/01

                           2001

                           Carbones de Arlanza SA

                           39 630,74

                           452/01

                           2001

                           Mina Adelina SA

                           23 991,44

                           472/01

                           2001

                           Mina La Sierra SA

                           12 020,24

                           502/01

                           2001

                           Minex SA

                           120 202,42

                           602.1/01-LE

                           2001

                           Carb. San Isidro y María

                           30 050,61

                           602.3/01 PA

                           2001

                           Carb. San Isidro y María

                           13 044,13

                           1352/01

                           2001

                           Minas de Valdeloso SL

                           35 520,76

                           452/02

                           2002

                           Mina Adelina SA

                           16 224,00

                           502/02

                           2002

                           Minex SA

                           64 835,64

                           1142/02

                           2002

                           Coto Minero del Sil

                           383 920,19

                     liittyvät kustannuksiin, jotka yritysten on otettava vastatakseen turvallisuus- ja terveysolosuhteiden parantamiseksi. Kyseiset kustannukset eivät liity tavanomaiseen tuotantoon ja ne on tarkoitettu laite- ja henkilöstöinvestointeihin. Komissio katsoo tämän vuoksi, etteivät myönnetyt tukimäärät alenna turvallisuuden parantamiseksi tehtäviin töihin liittyviä kustannuksia, ja päättelee, että toimenpiteet noudattavat asetuksen N:o 1407/2002 7 artiklaa ja kyseisen asetuksen liitteessä olevan 1 kohdan g alakohtaa 7 artiklassa tarkoitettujen kustannusten määritelmän osalta. Tämän vuoksi komissio päättelee, että tarkasteltavana oleva kaivosturvallisuutta edistävä tuki on kyseisen asetuksen mukaista.

         5.   Päätelmä

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Tukiohjelma, joka perustuu kaivosteollisuusalan kannustintukia koskeviin aluehallituksen teollisuus-, kauppa- ja matkailuasioiden ministeriön (Consejería de Industria, Comercio y Turismo) 19 päivänä joulukuuta 2000 ja 19 päivänä joulukuuta 2001 antamiin määräyksiin ja joka koskee Kastilia ja Leónin autonomisella alueella vuosina 2001 ja 2002 myönnettyjä tukia tutkimus- ja kehitystoimintaan, ympäristönsuojeluun, koulutukseen ja kaivosturvallisuuden edistämiseen, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2004.

            Komission puolesta

         Loyola DE PALACIO

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL C 105, 1.5.2003, s. 2.

      (2)  EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12.

      (3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. Ks. komission tiedonanto EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn (EYVL C 152, 26.6.2002, s. 5).

      (4)  EUVL C 105, 1.5.2003, s. 2.

      (5)  EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. Ks. myös komission tiedonannon EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn 47 kohta.

      (6)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

      (7)  EYVL C 48, 13.2.1998, s. 2.

      (8)  EYVL C 111, 8.5.2002, s. 3.

      (9)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

      (10)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

      (11)  EYVL L 303, 13.11.1998, s. 57.


title: 2012/594/EU: Euroopan parlamentin päätös, 10. toukokuuta 2012 , vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010

text:
               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/267

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   10. toukokuuta 2012,
   vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
   (2012/594/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä yksikön vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (3) ja erityisesti sen 36 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0128/2012),

               1.

               myöntää Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle vastuuvapauden yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 140.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
   LIITE

      EUROOPAN PARLAMENTIN SUOSITUKSET AIEMPINA VUOSINA

               Eurojust

               2006

               2007

               2008

               2009

               Toiminta

               —

               Yksikön toimintaa oli vaikea arvioida, koska indikaattoreita ei ollut, käyttäjien tyytyväisyyden mittaamisessa oli puutteita ja talousarvion ja työohjelman välillä ei ollut koordinaatiota.

               Yksikköä pyydettiin tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle keskeisistä tuloskoskevista indikaattoreista ja niiden yhteyksistä yksikön tavoitteisiin, talousarvioon ja työohjelmiin.

               Määrärahojen siirrot

               Vuotuis- ja erittelyperiaatteita ei noudatettu tarkasti: talousarviohallinnossa tehtiin paljon budjettikohtien välisiä määrärahojen siirtoja eivätkä tositteet monissa tapauksissa olleet tarpeeksi yksityiskohtaisia.

               Vuotuisperiaatetta ei noudatettu tarkasti: määrärahojen siirtoja tehtiin paljon, ja ohjelmasuunnittelussa ja valvonnassa oli puutteita (talousarvio: 18 900 000 euroa; määrärahat: 18 000 000 euroa; siirrot: 5 200 000 euroa).

                           —

                           Vuotuisperiaatetta ei noudatettu tarkasti: edelliseltä vuodelta siirrettyjen ja sitten peruutettujen määrärahojen (1 000 000 euroa eli 25 prosenttia siirretyistä määrärahoista) taso oli korkea.

                           —

                           Komissiota kehotettiin pitämään Eurojustin käteisvarat mahdollisimman pieninä – Eurojustilla on pysyvästi suuret käteisvarat (4 612 878,47 euroa joulukuussa 2008).

                           —

                           Tilintarkastustuomioistuin ei huomauttanut määrärahasiirtojen määrästä eikä määrärahojen peruutuksista vuonna 2009.

                           —

                           Yksikköä kehotettiin tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita on toteutettu määrärahojen siirron välttämiseksi, sillä se on ollut toistuva ongelma aiemmissa vastuuvapausmenettelyissä.

               Hankintamenettelyt

               Hankintamenettelyissä oli puutteita.

               Hankintamenettelyissä oli puutteita, kuten kahtena edellisenä vuotena (yksikkö esimerkiksi jatkoi olemassa olevien sopimusten voimassaoloa sääntöjen vastaisesti).

               Hankintamenettelyissä oli puutteita, kuten kolmena edellisenä vuotena: hankintojen yhteydessä ei useimmissa tapauksissa arvioitu markkina-arvoa ennen menettelyn käynnistämistä. Sopimusten seurannassa ja hankintojen suunnittelussa oli puutteita, joten yksikköä kehotettiin ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle suunnitelmasta tilanteen korjaamiseksi.

               Parlamentti oli tyytyväinen siihen, että yksikkö oli toteuttanut toimia tuotteiden tai palvelujen markkina-arvon arvioimiseksi ennen hankintamenettelyn aloittamista. Parlamentti katsoi, että myös muiden erillisvirastojen olisi omaksuttava tämä tärkeä käytäntö. Parlamentti piti myönteisenä myös vuotta 2009 koskevaa yksikön vuotuista hankintasuunnitelmaa, josta oli paljon apua sen yksiköille tarjousten hallinnoinnissa. Parlamentti katsoi, että tällaiset aloitteet parantavat tulojen ja menojen hyväksyjän ohjeistusta ja valvontaa.

               Henkilöresurssit

               —

                           —

                           Palvelukseenottomenettelyissä oli puutteita.

                           —

                           Avointen tointen osuus pieneni vuoden 2007 lopun 34 prosentista vuoden 2008 lopun 25 prosenttiin.

                           —

                           Palvelukseenoton suunnittelussa oli puutteita.

                           —

                           Palvelukseenottomenettelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa oli puutteita: 26 prosenttia viroista oli edelleen täyttämättä.

                           —

                           Eurojust ei ollut noudattanut erittelyperiaatetta.

                           —

                           Yksikköä kehotettiin ilmoittamaan uudesta palvelukseenottomenettelystään vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle.

                           —

                           Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita palvelukseenottomenettelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa (24 prosenttia viroista oli edelleen täyttämättä).

                           —

                           Yksikköä kehotettiin laatimaan palvelukseenottoa koskeva kattava toimintasuunnitelma, jotta avointen tointen osuutta voidaan vähentää merkittävästi, ja tiedottamaan siitä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle.

                           —

                           Yksikköä kehotettiin vähentämään väliaikaisen henkilöstön määrä sisäisen tarkastuksen suosituksen mukaiseksi.

                           —

                           Parlamentti oli huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan kolme kuudesta keskijohdon toimesta yksikössä oli täytetty väliaikaisesti ”virkaa tekevillä” henkilöstön jäsenillä.

               Sisäinen tarkastus

               —

               —

               Yksikköä kehotettiin toteuttamaan kaikki 26 sisäisen tarkastuksen suositusta ja toteuttamaan viipymättä seuraavat henkilöstöhallintoa koskevat suositukset: varautuminen lyhyellä aikavälillä nykyisten avointen tointen täyttämiseen, henkilöstöyksikön kokoonpanon uudelleenmäärittely, väliaikaisten toimihenkilöiden määrän vähentäminen, palvelukseenottomenettelyn parantaminen, urakehitystä koskevien soveltamissääntöjen hyväksyminen, valintalautakunnan jäsenten riippumattomuuden turvaaminen ja hankintamenettelyjen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistaminen.

               Yksikköä kehotettiin ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle syyt sisäisen tarkastuksen 31. joulukuuta 2008 esittämien suositusten täytäntöönpanon viivästymiseen ja ryhtymään välittömästi toimiin palvelukseenottomenettelyn parantamiseksi, väliaikaisen henkilöstön vähentämiseksi, henkilöstöyksikön rakenteen uudistamiseksi, henkilöstöhallintosuunnitelman laatimiseksi, henkilöstötoiminnan seurannan parantamiseksi ja poikkeuksia koskevan luettelon sisällön tarkastelemiseksi.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/268

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
   10. toukokuuta 2012,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä yksikön vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (3) ja erityisesti sen 36 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (4) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0128/2012),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut kohtuullisen varmuuden siitä, että Eurojustin varainhoitovuoden 2010 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

               B.

               ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2011 Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle vastuuvapauden yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 (5) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                           —

                           pyysi yksikköä tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita on toteutettu, jotta voitaisiin välttää määrärahojen siirto vuodelta toiselle,

                           —

                           oli huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuin oli jälleen todennut puutteita palvelukseenottomenettelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; pani merkille varsinkin avointen tointen edelleen liian suuren osuuden (24 prosenttia), vaikka osuus olikin pienempi kuin vuonna 2008 (26 prosenttia) ja vuonna 2007 (33 prosenttia);

                           —

                           kehotti yksikköä toteuttamaan välittömästi toimia palvelukseenottomenettelyn parantamiseksi, väliaikaisen henkilöstön vähentämiseksi, henkilöstöyksikön rakenteen uudistamiseksi, henkilöstöhallintosuunnitelman laatimiseksi, henkilöstötoiminnan seurannan parantamiseksi ja poikkeuksia koskevan luettelon sisällön tarkastelemiseksi;

               C.

               ottaa huomioon, että yksikön määrärahat varainhoitovuonna 2010 olivat 32 300 000 euroa eli ne olivat 14,5 prosenttia suuremmat kuin varainhoitovuonna 2009;

               D

               ottaa huomioon, että unionin maksuosuus yksikön talousarvioon vuonna 2010 oli 30 163 220 euroa, kun se oli 24 799 400 euroa vuonna 2009 (6), mikä merkitsee 21,62 prosentin lisäystä;

      Talousarvio- ja varainhallinto

               1.

               panee merkille, että yksikön vuotuisen toimintakertomuksen mukaan se käytti 97,8 prosenttia vuoden 2010 toimintatalousarvion maksusitoumusmäärärahoistaan; panee erityisesti merkille, että vuoteen 2009 verrattuna talousarvion toteuttamisaste kasvoi:

                           —

                           18,6 prosenttia osastossa I (henkilöstömenot);

                           —

                           6 prosenttia osastossa II (hallinto);

                           —

                           34 prosenttia osastossa III (toimintamenot);

               2.

               panee merkille, että komissio myönsi yksikölle 2 159 000 euroa rikosoikeuden ohjelmiin osallistumista varten (yhteiset tutkintaryhmät) ja että se sai 95 prosenttia tästä summasta vuonna 2010;

      Määrärahojen siirrot budjettikohdasta toiseen

               3.

               panee vuotuisesta toimintakertomuksesta merkille, että vuonna 2010 talousarviossa tehtiin kuusi siirtoa;

               4.

               panee vuotuisesta toimintakertomuksesta merkille, että maksusitoumusmäärärahojen automaattiset siirrot seuraavalle varainhoitovuodelle (avustuksia lukuun ottamatta) kasvoivat 16 prosentista vuonna 2009 aina 20 prosenttiin vuonna 2010 niin, että kokonaissumma vuonna 2010 oli 6 100 000 euroa;

               5.

               pyytää yksikköä tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita on toteutettu, jotta voitaisiin välttää määrärahojen siirto vuodelta toiselle; on erityisen huolestunut osaston III liiallisista siirroista, jotka olivat 38 prosenttia osaston III kokonaisbudjetista; korostaa, että tilintarkastustuomioistuin on korostanut tätä puutetta jo usean vuoden ajan;

               6.

               pitää valitettavana vuodelle 2011 siirrettyjen toimintamenojen suurta määrää; panee merkille Eurojust-yksikön vastauksen, jonka mukaan siirrot lisääntyivät lähinnä organisatorisen rakennekatsausprojektin, uuden tietokonelaitteiston infrastruktuurikulujen ja datakäsittelykulujen vuoksi; on tyytyväinen toimenpiteisiin, joita yksikkö aikoo toteuttaa vuonna 2012, ja erityisesti yksikkökohtaisten hankintasuunnitelmien laatimiseen; pyytää Eurojust-yksikköä panemaan nämä toimenpiteet täytäntöön viipymättä; panee tyytyväisenä merkille sitoumuksen hyväksyä hankintamenettelyissä tarvittavat maksut ja tehdä maksusitoumukset mahdollisimman varhaisessa vaiheessa vuotta ja pyytää Eurojust-yksikköä kunnioittamaan tätä sitoumusta;

      Hankintamenettelyt

               7.

               panee vuotuisesta toimintakertomuksesta merkille, että vuonna 2010 saatiin päätökseen yhdeksän avointa menettelyä, seitsemän neuvottelumenettelyä, kolme toimielinten välistä menettelyä ja yksi yhteinen menettely kansainvälisen organisaation kanssa, minkä seurauksena tehtiin 29 uutta sopimusta;

               8.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, joiden mukaan yhdessä tapauksessa arviointikomitea ei ollut soveltanut tarjouseritelmissä julkaistuja painotuksia; kehottaa siksi yksikköä estämään vastaavat virheet jatkossa ja varmistamaan, että tarjouskilpailua koskevia laatuvaatimuksia sovelletaan;

      Poikkeuksia koskeva luettelo

               9.

               panee vuotuisesta toimintakertomuksesta merkille, että vuonna 2010 poikkeuksia koskevaan luetteloon merkittiin kuusi uutta poikkeuspäätöstä, joista neljä koski talousarvioon, rahoitukseen ja hankintoihin liittyviä kysymyksiä ja kaksi henkilöresursseihin liittyviä kysymyksiä;

               10.

               panee erityisesti merkille, että talousarvioon, rahoitukseen ja hankintoihin liittyvät neljä poikkeusta koskivat seuraavia:

                           —

                           Eurojustin varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen määrärahojen siirtämisoikeuden siirtäminen;

                           —

                           Eurojustin varainhoitosääntöjen 75 artikla ja Euroopan oikeudellisen verkoston avustus; poikkeuksen voimassaolon päättyminen 31. joulukuuta 2010;

                           —

                           sopimuksen jatkaminen, vaikka sen voimassaolon piti päättyä, ja tilanteen päättyminen 27. joulukuuta 2010, jolloin allekirjoitettiin uusi sopimus tarjouskilpailun loppuunsaattamisen jälkeen;

                           —

                           eräässä vuoden 2008 ratkaisupäätöksessä varatun määrän lisääminen (vuonna 2008);

                     kehottaa yksikköä ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuoden 2010 lopulla vielä jatkuneen kahden poikkeuksen tilanteesta;

               11.

               panee henkilöresursseihin liittyvien kysymysten suhteen merkille, että kaksi poikkeusta koskivat seuraavia asioita:

                           —

                           henkilöstöön kuuluvan henkilön nimitystä jatkettiin niin, että henkilö jatkoi väliaikaista toimimista yksikönpäällikkönä;

                           —

                           henkilöstöön kuuluva henkilö siirrettiin väliaikaisesti yksikön edun mukaisesti henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla;

                     panee merkille yksikön ilmoituksen, jonka mukaan molemmat tilanteet päättyivät 15. lokakuuta 2010;

      Henkilöresurssit

               12.

               on huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuin totesi jälleen puutteita palvelukseenottomenettelyjen täytäntöönpanossa; panee merkille varsinkin avointen tointen liian suuren osuuden (13 prosenttia), vaikka osuus onkin pienempi kuin vuonna 2009 (24 prosenttia), vuonna 2008 (26 prosenttia) ja vuonna 2007 (33 prosenttia); kehottaakin yksikköä laatimaan palvelukseenottoa koskevan kattavan toimintasuunnitelman, jotta avointen tointen osuutta voidaan vähentää merkittävästi, ja tiedottamaan siitä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

               13.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että vuonna 2010 otettiin palvelukseen virkamies varallaololuettelosta, jonka voimassaolo oli päättynyt tammikuussa 2009 ja jonka voimassaolon jatkamista ei ollut hyväksytty, huolimatta siitä, ettei palvelukseenotto ole sallittu varallaololuettelosta, jonka voimassaolo on päättynyt; kehottaa yksikköä varmistamaan, että kaikki palvelukseenottoa koskevat päätökset dokumentoidaan asianmukaisesti vastaavan tilanteen välttämiseksi tulevaisuudessa;

               14.

               pitää edellä kuvattua menettelyä valitettavana ja pyytää yksikköä seuraamaan tarkasti varallaololuetteloiden voimassaoloaikoja rekrytoinnin yhteydessä tällaisten virheiden välttämiseksi jatkossa; panee tyytyväisenä merkille Eurojust-yksikön vastauksen, jonka mukaan varallaololuettelosta rekrytoidaan vasta sen jälkeen, kun kunkin yksittäisen nimityksen asianmukaisuus on varmistettu;

               15.

               kehottaa yksikköä lopettamaan tällaiset käytännöt ja noudattamaan palvelukseenottoa koskevia sääntöjä;

               16.

               pitää valitettavana tapausta, jossa arviointikomitea ei ollut soveltanut tarjouseritelmissä julkaistuja painotuksia; on tyytyväinen, että Eurojust-yksikkö on ilmoittanut ryhtyneensä toimenpiteisiin, joista voidaan mainita kunkin hankintamenettelyn sisällön ja kaupallisten näkökohtien arviointiin liittyvän kattavan dokumentoinnin esittäminen hallinnolliselle johtajalle ennen sopimusten tekemistä; panee tyytyväisenä merkille, että Eurojust-yksikkö on sitoutunut oikeudenmukaisuuteen, avoimuuteen ja tarkkuuteen hankintamenettelyjen yhteydessä edistääkseen organisaation taloudellista uskottavuutta, ja kehottaa yksikköä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan täysin tämän sitoumuksen noudattaminen;

      Toiminta

      Organisaatiorakenteen tarkastelu

               17.

               panee vuotuisesta toimintakertomuksesta merkille, että vuonna 2009 alkanut organisaatiorakenteen tarkastelu jatkui vuonna 2010 ja että laadittiin ehdotus monivuotisesta henkilöstöpolitiikan suunnitelmasta vuosiksi 2012–2014 sekä henkilöstötaulukot vuosille 2011 ja 2012; panee myös merkille, että vuoden 2010 loppuun mennessä konsulttitoimisto esitti täytäntöönpanovaihetta koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman, minkä jälkeen yksikkö käsitteli sitä ja antoi sille tukensa;

      Taloudellinen raportointi ja analyysi

               18.

               panee merkille vuotuisen toimintakertomuksen huomautuksen, jonka mukaan yksikön talousarvio-, rahoitus- ja hankintayksikkö otti käyttöön parannetun menetelmän taloudellista raportointia ja analysointia varten yksikkötasolla; ottaa huomioon, että yksikönpäällikkö saa nyt kattavat tiedot varojen käytöstä ja maksusitoumuksista budjettikohdittain ja että nämä tiedot esitetään kuukausittain ja neljännesvuosittain ja samalla tietoja verrataan vuoden ja edellisen vuoden talousarvioon kuukausittain ja kumulatiivisesti;

               19.

               katsoo, että tällaisen menetelmän kattavan soveltamisen pitäisi parantaa talousarvio- ja varainhallintoa; kehottaa yksikköä ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle menetelmän soveltamisen konkreettisista tuloksista;

      Hallinnollisen johtajan vastuualueet

               20.

               muistuttaa, että yksikön hallinnollinen johtaja on vastuussa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle talousarvion tulojen ja menojen toteutuksesta ja että hän vastaa organisaatiorakenteen toteutuksesta, sisäisistä hallinto- ja valvontajärjestelmistä sekä menettelyistä sellaisen tilinpäätöksen laatimiseksi, jossa ei ole olennaisia virheitä, samoin kuin tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi;

               21.

               panee kuitenkin merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että tosiasiassa hallinnollinen johtaja ei ole vastuussa suurimmasta osasta päivittäiseen hallinnointiin kuuluvia päätöksiä, jotka tekee yksikön kollegio sen perustamispäätöksen 2002/187/YOS säännösten perusteella; pyytää Eurojust-yksikköä ottamaan tämän poikkeuksen käsittelyyn ja tarkastelemaan sitä uudelleen mahdollisimman pikaisesti; huomauttaa, että mikäli tämä poikkeus säilyy jatkossakin, uudessa asetuksessa on otettava esille tämä rakenteellinen vajavuus;

               22.

               panee merkille yksikön vastauksesta, että sen kollegiolla ei ole mahdollisuuksia määrittää uudelleen hallinnollisen johtajan ja kollegion rooleja ja vastuualueita, jotta voitaisiin ratkaista tilivelvollisuuden päällekkäisyys, mutta panee merkille, että toimenpiteitä on toteutettu sen varmistamiseksi, että hallinnollinen johtaja voi toimia vastuualueidensa edellyttämällä tavalla;

      Vuotuinen työohjelma

               23.

               pitää hyvin tärkeänä yksikön indikaattoreiden yhdistämistä sen tavoitteisiin, talousarvioon ja työohjelmaan, jotta sidosryhmät voivat arvioida yksikön toimintaa; kehottaa yksikköä siksi tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle käyttöönsä ottamista keskeisistä indikaattoreista ja niiden yhteyksistä sen tavoitteisiin, talousarvioon ja vuotuiseen työohjelmaan;

               24.

               katsoo, että yksikön sisäisellä menettelyllä, jolla tuetaan sen vuotuisen työohjelman laatimista, on hyvin suuri vaikutus niiden tietojen luotettavuuteen, joita yksikkö antaa sidosryhmilleen ja vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle; kehottaa siksi yksikköä takaamaan suunnittelunsa johdonmukaisuuden, asianmukaiset menettelyt ja ohjeet sekä riittävän dokumentoinnin vuotuisen työohjelman tueksi, jotta voidaan antaa tietoja kaikista toteutetuista toimista ja kullekin toimelle suunnitelluista resursseista;

               25.

               on huolissaan siitä, että yksikön perustamispäätöksessä 2002/187/YOS ei säädetä vuotuisen työohjelman valmistelua ja hyväksymistä koskevasta vastuusta; katsoo, että tämä saattaa aiheuttaa sekaannusta ja omistajuuden puutetta vuotuista työohjelmaa valmisteltaessa ja hyväksyttäessä; kehottaa sen vuoksi yksikköä käsittelemään tätä puutetta nopeasti ja tiedottamaan toteuttamistaan toimista vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

               26.

               kehottaa yksikköä toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, ettei sen talousarvion toteuttamisen oikeusperustaa aseteta kyseenalaiseksi ja että sen vuotuinen työohjelma on kattava ja sisältää kaikki tarvittavat tiedot (esimerkiksi tiedot kaikista yksikön toteuttamista toimista ja kullekin toimelle suunnitelluista resursseista);

               27.

               kehottaa yksikköä myös laatimaan monivuotisen tietotekniikkastrategiaa koskevan suunnitelman sekä operatiivisille että tukitoimille;

      Sisäinen tarkastus

               28.

               panee merkille, että 12 sisäisen tarkastuksen ”erittäin tärkeää” suositusta on vielä toteuttamatta ja että yksikkö on ilmoittanut toteuttaneensa kaksi suosituksista; kehottaa sisäistä tarkastusta selvittämään, mikä on suositusten täytäntöönpanon tilanne;

               29.

               panee merkille, että kahdeksan ”erittäin tärkeän” suosituksen osalta täytäntöönpano on viivästynyt yksikön alkuperäisessä toimintasuunnitelmassa ilmoitettua määräaikaa pidemmälle; panee merkille, että viive on yli 12 kuukautta kuudessa niistä:

                           —

                           poikkeuksia koskevan luettelon sisällön tarkastelu ja siihen liittyvät korjaavat toimet;

                           —

                           henkilöstöhallintosuunnitelman kehittäminen;

                           —

                           henkilöstötoiminnan seurannan parantaminen;

                           —

                           väliaikaisen henkilöstön määrän vähentäminen;

                           —

                           henkilöstöyksikön kokoonpanon uudelleenmäärittely;

                           —

                           henkilöresurssien integroidun tietoteknisen välineen käyttöönotto;

               30.

               kehottaa yksikköä käsittelemään asianmukaisesti sisäisen tarkastuksen suosituksia ja ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle asiassa toteutetuista toimista;

               31.

               pyytää kiinnittämään huomiota aiempien vuosien vastuuvapausmietinnöissä esittämiinsä suosituksiin, jotka on esitetty tämän päätöslauselman liitteessä;

               32.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnasta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 10. toukokuuta 2012 antamaansa päätöslauselmaan (7).

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 140.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  EUVL L 250, 27.9.2011, s. 215.

      (6)  EUVL L 64, 12.3.2010, s. 1052.

      (7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0164 (ks. tämän virallisen lehden sivu 388).