title: 2012/618/EU: Euroopan parlamentin päätös, 10. toukokuuta 2012 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010#Euroopan parlamentin päätöslauselma, 10. toukokuuta 2012 , joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010

text:
               17.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/356

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   10. toukokuuta 2012,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
   (2012/618/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä keskuksen vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 (3) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (4) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0105/2012),

               1.

               lykkää päätöstä, joka koskee vastuuvapauden myöntämistä Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 57.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1.

      (4)  EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      10. toukokuuta 2012,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä keskuksen vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 (3) ja erityisesti sen 13 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (4) ja erityisesti sen 13 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0105/2012),

                  A.

                  ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut kohtuullisen varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2010 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

                  B.

                  ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2011 Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 (6) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                              —

                              kannusti keskusta jatkamaan pyrkimyksiään tiedotusmenetelmiensä kehittämiseksi, jotta tiedotusvälineitä houkuteltaisiin käsittelemään keskuksen tutkimusten tuloksia, koska tällaisin toimenpitein voidaan parantaa toiminnan avoimuutta ja lisätä yleistä mielenkiintoa keskuksen toimintaa kohtaan,

                              —

                              oli huolissaan keskuksen soveltamasta käytännöstä, jossa keskus kasvattaa tiettyä budjettikohtaa määrärahasiirtojen avulla voidakseen maksaa tilojensa vuokran vuoden 2010 ensimmäisen kolmen kuukauden ajalta ja kirjata menon suoritetuksi varainhoitovuoden 2009 määrärahoista, koska tämä käytäntö ei ole vuotuisperiaatteen mukainen,

                              —

                              kehotti keskusta korjaamaan palvelukseenottomenettelyihin liittyvät puutteet, jotka vaarantavat näiden menettelyjen avoimuuden;

                  C.

                  ottaa huomioon, että keskuksen määrärahat vuonna 2010 olivat 50 600 000 euroa eli 26 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2009; ottaa huomioon, että unionin maksuosuus keskuksen talousarvioon vuonna 2010 oli 35 258 000 euroa, kun se oli 34 560 000 euroa vuonna 2009 (7), mikä merkitsee 2 prosentin lisäystä;

                  1.

                  lykkää vastuuvapauden myöntämistä Euroopan ympäristökeskukselle, kunnes kriittisiin huomioihin ja vaatimuksiin on annettu perusteelliset vastaukset ja niiden johdosta toteutettu asianmukaisia toimia;

         Talousarvio- ja varainhallinto

                  2.

                  panee merkille, että keskuksen talousarvion sidottujen määrärahojen käyttöaste oli 100 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 90,75 prosenttia;

                  3.

                  toteaa, että keskuksen lopullisen tilinpäätöksen mukaan varainhoitovuonna 2010 maksujen kokonaismäärä oli 38 898 533,88 euroa;

                  4.

                  toteaa, että keskus peitti rakennuksensa viiden kuukauden ajaksi (toukokuun 22. päivästä 2010 lokakuuhun 2010) 294 641 euroa maksaneella viherjulkisivulla ja että sopimuksen panivat toimeen pääurakoitsija Ramboll ja Green Fortune -yritys; on yllättynyt siitä, ettei julkista tarjouskilpailua järjestetty; vaatii keskuksen johtajalta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten urakoitsijat valittiin; panee merkille, että keskuksen johtaja totesi 11. huhtikuuta 2012 päivätyssä kirjeessään, että kustannukset katettiin budjettikohdista 2 1 4 0 ”Tilojen kunnostus” (180 872 euroa) ja 3 3 2 3 ”Viestintä” (113 769 euroa); korostaa, että budjettikohdan 2 1 4 0 maksusitoumusmäärärahat nousivat 85 000 eurosta 271 049 euroon vastoin keskuksen hallintopäällikön kantaa; panee merkille myös, että hallintopäällikkö jäi toukokuussa 2010 sairauslomalle ja virkaa on siitä lähtien hoitanut väliaikainen päällikkö; panee johtajan 30. huhtikuuta 2012 päivätystä kirjeestä merkille, että budjettikohtaan 2 1 4 0 on siirretty 180 872 euroa budjettikohdasta 2 1 0 0 ”Vuokrat”; muistuttaa, että virasto maksoi joulukuussa 2009 vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen vuokran vähentääkseen komissiolle takaisin maksettavaa määrää; kehottaakin keskusta selittämään vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, miksi se on ottanut 180 872 euroa budjettikohdasta ”Vuokrat”, vaikka vuokrassa on kyse sopimuksella vahvistetusta kiinteämääräisestä summasta, sekä antamaan tietoa ja kirjallista näyttöä talousarviosiirtoihin liittyvistä menettelyistä; edellyttää keskuksen toteuttavan kaikki pyydetyt toimet elokuun 2012 loppuun mennessä;

                  5.

                  toteaa, että keskus teki joulukuussa 2011 mediaseurannasta 48 kuukaudeksi palveluhankintoja koskevan puitesopimuksen, jonka kokonaisarvo oli 250 000 euroa eli paljon suurempi kuin samanlaisten palvelujen kustannukset aiempina vuosina; panee merkille, että sopimuksen perusteella keskus käyttää keskimäärin 62 500 euroa vuodessa mediaseurantaan; pitää kustannuksia kohtuuttomina ja katsoo niiden olevan vastoin veronmaksajien rahojen tehokkaan käytön periaatetta;

         Määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta toiselle

                  6.

                  panee merkille keskuksen lopullisen tilinpäätöksen, jonka mukaisesti vuoden 2010 määrärahoja on siirretty 12 809 551,05 euroa vuodelle 2011; toteaa, että siirrettyyn kokonaismäärään sisältyy 8 941 279 euroa ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka ovat monivuotisia, joten vuotuisuusperiaate ei koske niitä;

                  7.

                  panee merkille, että keskuksen lopullisen tilinpäätöksen mukaan edelliseltä vuodelta siirretyt ja käyttämättä jääneet maksumäärärahat olivat 585 282,87 euroa; toteaa, että keskuksen mukaan kyseinen määrä on alhaisempi kuin vuonna 2009 peruuntunut määrä, joka oli 693 127,02 euroa; toteaa näin ollen, että vain 1,5 prosentin peruuntumisaste on merkki rahoitustarpeiden paremmasta ennakoinnista;

                  8.

                  pitää valitettavana, ettei tilintarkastustuomioistuin pitänyt keskuksen seuraavalle vuodelle siirrettyjen ja peruuntuneiden määrärahojen määrää riittävän suurena mainitakseen sen kertomuksessaan keskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010;

         Hankintamenettelyt

                  9.

                  panee merkille keskuksen lausunnon, että tilintarkastustuomioistuin toimitti lokakuussa 2011 tarkastuksen ruokala-, siivous- ja turvallisuuspalveluja sekä kalusteita koskevista hankintamenettelyistä; kehottaa keskusta toimittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle syyskuun 2012 loppuun mennessä kyseisessä tarkastuksessa tehdyt havainnot sekä vastauksensa ja toteuttamansa toimet;

                  10.

                  kehottaa keskuksen sisäisen tarkastuksen yksikköä tarkastamaan keskuksen ruokala-, siivous- ja turvallisuuspalvelujen alalla sekä kalusteiden osalta tekemät sopimukset, jotta voidaan todeta, noudatetaanko ehdotuspyynnön valmistelun, julkaisemisen ja arvioinnin sekä sopimushallinnoinnin aikana periaatteita, jotka koskevat mahdollisimman laajaa kilpailua ja parasta vastinetta rahalle, ja ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ajoissa havainnoistaan;

         Henkilöresurssit

                  11.

                  panee merkille, että keskus on tarkistanut palvelukseenottomenettelyjään vastuuvapauden myöntävän viranomaisen ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien huomautusten mukaisesti korjatakseen puutteet, joita oli havaittu avoimia paikkoja koskevissa ilmoituksissa, valintalautakuntien päätösten dokumentoinnissa, haastatteluun kutsumisen vähimmäisvaatimuksissa ja haastattelujen pöytäkirjoissa;

                  12.

                  panee myös merkille, että keskuksen vuotuisen hallintosuunnitelman mukaan se on ottanut käyttöön henkilöstöpolitiikan, joka muodostaa perustan henkilöstöhallinnolle;

                  13.

                  oli tietoinen siitä, että vuonna 2010 otettiin palvelukseen 7 sisäistä hakijaa ja 40 ulkopuolista hakijaa; panee merkille, että sisäiset hakijat kuuluivat eri ryhmiin siten, että heidän joukossaan oli 1 virkamies, 5 tilapäistä toimihenkilöä ja 1 sopimussuhteinen toimihenkilö, ja että ulkopuolelta palvelukseen otetut henkilöt kuuluivat eri ryhmiin siten, että heidän joukossaan oli 1 virkamies, 13 tilapäistä toimihenkilöä, 29 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 4 kansallista asiantuntijaa; panee merkille, että viimeisten viiden vuoden aikana keskuksessa on toiminut 12 vierailevaa tutkijaa, jotka ovat työskennelleet sen tiloissa; kehottaa keskusta avoimuuden vuoksi julkaisemaan vierailevien tutkijoiden täydelliset ansioluettelot, joihin sisältyy ainakin koulutus ja työkokemus, jotta voidaan lisätä avoimuutta;

         Keskuksen strategia vuosiksi 2009–2013

                  14.

                  panee tyytyväisenä merkille sen, että keskuksen henkilöstö- ja hallinnointitoimet, laadunvalvontaprosessit, tuotteet ja palvelut sekä hallinto- ja kiinteistöpalvelut on yhdistetty sen vuosia 2009–2013 koskevaan strategiaan kuuluvaksi strategiseksi alueeksi;

                  15.

                  kehottaa keskusta muodostamaan entistä selvemmän yhteyden toimenpiteiden, resurssien ja tulosten välille;

         Eturistiriita

                  16.

                  panee merkille, että kesäkuusta 2010 huhtikuuhun 2011 keskuksen toiminnanjohtaja on ollut hallituksen ja kansainvälisen neuvonantajaryhmän jäsenenä Earthwatch-järjestössä – kansainvälinen yleishyödyllinen ympäristöjärjestö, jonka jäseninä on tieteellisen kenttätutkimuksen ja koulutuksen alalla toimivia henkilöitä – ja hänen on kerrottu toimineen Worldwatch Europe -instituutissa eurooppalaisen neuvonantajaryhmän jäsenenä; panee merkille toiminnanjohtajan ilmoituksen, jonka mukaan hän luopui tehtävistään Earthwatch-järjestössä huhtikuussa 2011 tilintarkastustuomioistuimen presidentin neuvosta mahdollisen eturistiriidan vuoksi;

                  17.

                  on vakavasti huolestunut siitä, että toiminnanjohtajan osallistuessa vuonna 2010 edelleen Earthwatch-järjestön hallintoon 29 keskuksen jäsentä, toiminnanjohtaja mukaan luettuna, lähtivät jopa 10 päiväksi tutkimustyöhön Karibianmeren tai Välimeren alueelle Earthwatchin hallinnoimiin biologista monimuotoisuutta koskeviin hankkeisiin ja että keskuksen toiminnanjohtajan mukaan keskus maksoi ympäristöjärjestölle yhteensä 33 791,28 euroa;

                  18.

                  pitää henkilöstön erikoistunutta koulutusta osana urakehitystä ja panee merkille koulutuksesta maksetun kokonaismäärän;

                  19.

                  on yllättynyt, että 5. marraskuuta 2010 perustettu Worldwatch Institute Europe ilmoitti osoitteekseen keskuksen osoitteen ja käytti sen EU:n talousarviosta maksettuja tiloja ominaan maksamatta keskukselle vuokraa; pitää valitettavana, että johtajan 30. huhtikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä viitataan vain Yhdysvalloista käsin toimivaan Worldwatch Institute järjestöön eikä Worldwatch Institute Europeen, joka käytti keskuksen tiloja maksamatta vuokraa; panee lisäksi merkille, että Worldwatch Institute Europen toiminnanjohtaja oli keskuksen vieraileva tutkija; kehottaa keskusta antamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle asiasta elokuun 2012 loppuun mennessä konkreettisia tietoja ja asiakirjatodisteita, joista käy ilmi muun muassa, kuka tämän asiaintilan hyväksyi keskuksessa, minä päivämääränä Worldwatch Institute Europe lakkasi käyttämästä keskuksen tiloja sekä julkaistiinko keskuksen vierailevan tutkijan työ Worldwatch Institute Europen vai keskuksen nimissä;

                  20.

                  antaa tunnustusta keskuksen ja ympäristöalalla toimivien kansalaisjärjestöjen välisestä yhteistyöstä kuten muidenkin erillisvirastojen tapauksessa, mutta muistuttaa, että jo eturistiriidan vaikutelma vahingoittaa luottamusta toimielimiin ja huolestuttaa veronmaksajia;

                  21.

                  kehottaa keskusta lisäämään avoimuutta eturistiriitojen ehkäisemisen ja torjumisen osalta ja hyväksymään siksi viipymättä toimintasuunnitelman, jonka mukaisesti johtavassa asemassa olevien henkilöstön jäsenten, tieteellisen komitean jäsenten, asiantuntijoiden ja johtokunnan jäsenten sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset, tai jos ne eivät ole saatavilla, ansioluettelot, joihin sisältyy ainakin koulutus ja työkokemus, julkaistaan keskuksen verkkosivustolla 30. kesäkuuta 2012 mennessä; katsoo, että tällaiset toimet antaisivat vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ja kansalaisille mahdollisuuden tarkastella kyseisten henkilöiden pätevyyttä ja estää mahdolliset eturistiriidat;

         Toiminta

                  22.

                  panee merkille keskuksen aloitteen toteuttaa säännöllisesti riippumaton ulkoinen arviointi sen perustamisasetuksen (ETY) N:o 1210/90 ja johtokunnan hyväksymien työohjelmien mukaisesti; panee erityisesti merkille, että seuraava arviointi suoritetaan vuonna 2012 ja siinä keskitytään keskuksen strategian täytäntöönpanon toimivuuteen ja tehokkuuteen;

                  23.

                  panee merkille keskuksen aloitteen, jonka mukaisesti sen toimintaa mitataan ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) ja sisäisten hallintojärjestelmien avulla neljästä toisiinsa liittyvästä näkökulmasta eli rahoituksen, asiakkaan, toiminnan sekä oppimisen ja kasvun näkökulmasta;

                  24.

                  panee merkille keskuksen vuotuisesta hallintosuunnitelmasta sen useiden kansainvälisten ja unionin elinten, Eionetin ja tieteellisen komitean kanssa toteuttamat toimet, joiden tarkoituksena on perustaa verkostorakenne yhteyksien ylläpitämiseksi tutkimus- ja tiedeyhteisöön sekä levittää ja hyödyntää Euroopan ja kansallisella tasolla tutkimustoiminnasta saatuja tuloksia ja tietoja entistä järjestelmällisemmin;

                  25.

                  panee lisäksi merkille, että vastuuvapauden myöntävän viranomaisen esittämän vuoden 2009 vastuuvapautta koskevan pyynnön seurauksena keskus tehosti vuonna 2011 toimiaan suuren yleisön tavoittamiseksi ja aloitti kokeiluhankkeita käyttämällä sosiaalista mediaa yleisölle suunnattuna yhteydenpitokeinona;

                  26.

                  kehottaa keskusta ilmoittamaan budjettivallan käyttäjälle ja erityisesti talousarvion valvojalle seuraavat yksityiskohtaiset tiedot:

                              —

                              keskuksen käyttämät lähteet raporttien, asiakirjojen ja muiden tuotosten laatimisessa,

                              —

                              vuonna 2010 annettujen raporttien ja muiden toimitettujen tuotteiden määrä,

                              —

                              näyttö keskuksen laatimien raporttien mahdollisesta lisäarvosta verrattuna ympäristöasioista laadittuihin muiden elinten raportteihin,

                              —

                              jäsenvaltioiden lähettämiä tietoja koskeva mahdollinen todennusmenettely, todennusmenettelyn toistuvuus ja tapa, jolla keskus käyttää jäsenvaltioiden lähettämiä tietoja,

                  27.

                  on tyytyväinen siihen, että vuonna 2010 ympäristökeskus kiinnitti erityistä huomiota biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantaan (GMES), Eye on Earth -foorumiin ja ympäristön tilaa koskevaan raporttiin 2010;

                  28.

                  haluaa kannustaa keskusta jatkamaan viestintämenetelmiensä kehittämistä, jotta keskus saa havainnoilleen enemmän tilaa tiedotusvälineissä ja kykenee siten ruokkimaan julkista keskustelua ja varmistamaan, että suurelle yleisölle jaetaan laajemmin tietoa tärkeistä ympäristökysymyksistä, kuten ilmastonmuutoksesta, biologisesta monimuotoisuudesta ja luonnonvarojen hoidosta;

         Sisäinen tarkastus

                  29.

                  panee merkille, että vuonna 2010 sisäinen tarkastus suoritti hallinnon valvontajärjestelmän ja toiminnan valvonnan tarkastuksen, jonka tavoitteena oli arvioida keskuksen toimintojen suunnittelun ja valvonnan riittävyyttä sekä saada siitä varmuus; panee erityisesti merkille, että sisäinen tarkastus esitti kahdeksan suositusta, joista kuusi oli ”tärkeitä” ja kaksi ”toivottavia”;

                  30.

                  kehottaa tässä suhteessa keskusta

                              —

                              edistämään hankkeiden suunnittelun ja edistymisen seurannan tavoitteita ja mitattavissa olevia indikaattoreita koskevia suuntaviivoja,

                              —

                              kohdentamaan kustannukset hankkeisiin,

                              —

                              tehostamaan hankkeiden hallinnointia sekä hallinnon valvontajärjestelmään syötettyjen uusien tietojen tarkistamista ja todentamista koskevia menettelyjä;

                  31.

                  kehottaa keskusta lisäksi toteuttamaan viipymättä toimenpiteitä, joilla korjataan sisäisen tarkastuksen aikaisemmissa laadunhallintaa ja avustusten hallinnointia koskevissa tarkastuksissaan havaitsemat puutteet, jotta voidaan

                              —

                              kehittää ja ottaa käyttöön kasvihuonekaasujen inventaarioraportin laadunvarmistusta ja laadunvalvontaa koskeva tarkistuslista,

                              —

                              suunnitella, kuvata ja dokumentoida asiaankuuluvat laaduntarkastukset,

                              —

                              varmistua laadunvalvonnan seurannasta,

                              —

                              ennakoida toiminnan jatkuvuutta koskevia kysymyksiä,

                              —

                              suorittaa avustusten tarkastuksia ja varmistamista paikalla,

                              —

                              valvoa ja seurata avustusten täytäntöönpanoa;

                  32.

                  kiinnittää huomiota aiempien vuosien vastuuvapausmietinnöissä esittämiinsä suosituksiin, jotka on esitetty tämän päätöslauselman liitteessä;

                  33.

                  viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnasta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 10. toukokuuta 2012 antamaansa päätöslauselmaan (8).

         (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 57.

         (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1.

         (4)  EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13.

         (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  EUVL L 250, 27.9.2011, s. 155.

         (7)  EUVL L 64, 12.3.2010, s. 677.

         (8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0164 (ks. tämän virallisen lehden sivu 388).

      LIITE

         EUROOPAN PARLAMENTIN SUOSITUKSET AIEMPINA VUOSINA

                  Euroopan ympäristökeskus

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Toiminta

                  —

                  —

                              —

                              Keskusta kehotettiin tekemään diakroninen analyysi tänä vuonna ja edeltävinä vuosina toteutetuista toimista.

                              —

                              Keskusta kehotettiin edelleen toteuttamaan viiden vuoden välein riippumaton ulkoinen arviointi sen perustamisasetuksen ja johtokunnan hyväksymien työohjelmien mukaisesti.

                              —

                              Myönteinen kehitys: keskus oli laatinut kehittyneen toimintojohtamisjärjestelmän, monivuotisen työohjelman, tasapainotetun tulostaulukon indikaattoreineen sekä hallinnon valvontaan tarkoitetun yhtenäisen järjestelmän.

                              —

                              Keskusta kehotettiin tekemään vertailu toiminnoista, jotka oli toteutettu vastuuvapauden myöntämistä koskevana vuonna ja sitä edeltävänä varainhoitovuonna.

                              —

                              Keskusta kehotettiin asettamaan nämä neljä keskeistä alaa etusijalle ja tehostamaan niiden jatkokehitystä.

                              —

                              Keskusta kannustettiin jatkamaan pyrkimyksiään tiedotusmenetelmiensä kehittämiseksi, jotta tiedotusvälineitä houkuteltaisiin käsittelemään keskuksen tutkimusten tuloksia, koska tällaisin toimenpitein voidaan parantaa toiminnan avoimuutta ja lisätä yleistä mielenkiintoa keskuksen toimintaa kohtaan.

                              —

                              Tilintarkastustuomioistuinta pyydettiin toteuttamaan keskuksessa toiminnantarkastuksia.

                  Talousarvio- ja varainhallinto

                  Talousarvion vuotuisperiaatetta ei noudatettu tarkasti: yli 30 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista ja 50 prosenttia toimintamenoista oli siirrettävä seuraavalle vuodelle.

                              —

                              Puutteet tarjouskilpailumenettelyissä: palveluhankintoja koskevia sopimuksia tehtiin suoraan noudattamatta varainhoitoasetuksen vaatimuksia, ja eräs palveluhankintasopimus tehtiin, vaikka se ei ollut puitesopimuksen ehtojen mukainen.

                              —

                              Puutteet avustussopimusten hallinnoinnissa (alakohtainen keskus).

                  —

                              —

                              Keskusta kehotettiin vahvistamaan talousarvion ja työohjelman välistä yhteyttä.

                              —

                              Parlamentti oli huolissaan keskuksen soveltamasta käytännöstä, jossa keskus kasvattaa tiettyä budjettikohtaa määrärahasiirtojen avulla voidakseen maksaa tilojensa vuokran vuoden 2010 ensimmäisen kolmen kuukauden ajalta ja kirjata menon suoritetuksi varainhoitovuoden 2009 määrärahoista, koska tämä käytäntö ei ole vuotuisperiaatteen mukainen.

                              —

                              Keskusta kehotettiin parantamaan operatiivisten yksiköiden siirtovelkojen arvioinnista antamien tietojen tarkkuutta.

                  Henkilöresurssit

                  —

                  Puutteet palvelukseenottomenettelyissä: sellaisten hakijoiden arviointia jatkettiin, jotka eivät täyttäneet valintaperusteita, ja haastatteluun kutsuttujen parhaiden hakijoiden valintaperusteita ei dokumentoitu.

                  —

                              —

                              Keskusta kehotettiin korjaamaan palvelukseenottomenettelyihin liittyvät puutteet, jotka vaarantavat näiden menettelyjen avoimuuden.

                              —

                              Tilintarkastustuomioistuin pani merkille seuraavat puutteet: avoimia paikkoja koskevissa ilmoituksissa ei ole mainittu varallaololuetteloon merkittävien hakijoiden enimmäismäärää, kirjallisissa kokeissa ja haastatteluissa käytetyistä kysymyksistä on päätetty vasta hakemusten tarkastelun jälkeen, valintalautakuntien päätöksiä ei ole dokumentoitu riittävän hyvin eikä etukäteen ole määritetty vähimmäisvaatimuksia siitä, millaisia hakijoiden olisi oltava tullakseen kutsutuksi haastatteluun tai merkityksi varallaololuetteloon.

                  Sisäinen tarkastus

                  Tehtävien eriyttämistä koskevan periaatteen vastaisesti sama edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä huolehti sekä ennakkotarkastuksista että hallinnoi talousarviokirjanpitoa koskevan tietojärjestelmän käyttöoikeuksia.

                  —

                  Keskusta kehotettiin täyttämään 17 sisäisen tarkastuksen antamista 27 suosituksesta. varainhoitoprosessien käyttöönottoa, avustusten paikalla toimitettavien tarkastusten edistämistä sekä avustusten täytäntöönpanon ja sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon valvontaa ja seurantaa.

                  Kolme sisäisen tarkastuksen suositusta, jotka liittyivät tarkastusten aiempien suositusten seurantaan, oli vielä toteuttamatta. Nämä koskivat ensisijaisesti arkaluonteisia tehtäviä, avustusten tarkastuksia paikalla sekä varainhoitoprosesseja, ja niitä pidettiin erittäin tärkeinä.


title: 2011/563/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu#Euroopan parlamentin päätöslauselma, 10. toukokuuta 2011 , joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu

text:
               27.9.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 250/107

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä toukokuuta 2011,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu
   (2011/563/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2009 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

               —

               ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2009 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 ja toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan sekä 274, 275 ja 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0117/2011),

               1.

               myöntää Euroopan tietosuojavaltuutetulle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Jerzy BUZEK

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 69, 13.3.2009.

      (2)  EUVL C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  EUVL C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      10. toukokuuta 2011,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2009 (1),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2009 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 ja toimielinten vastaukset (3),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

                  —

                  ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan sekä 274, 275 ja 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0117/2011),

                  1.

                  panee merkille, että vuonna 2009 Euroopan tietosuojavaltuutetulla oli käytettävissään maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 7 000 000 euroa (2008: 5 300 000 euroa (6)) ja että niiden käyttöaste oli 81,44 prosenttia eli alle muiden toimielinten keskiarvon (97,69 prosenttia);

                  2.

                  huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuin arvioi varainhoitovuotta 2009 koskevaa vuosikertomusta valmistellessaan perusteellisesti tuomioistuimen, oikeusasiamiehen ja tietosuojavaltuutetun valvontajärjestelmiä ja tarkasteli siinä yhteydessä henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskevista maksuista poimittua täydentävää otosta;

                  3.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan kymmenestä tapauksesta neljässä ei ollut päivitetty riittävästi tietosuojavaltuutetun käytettävissä olevia tietoja, joilla varmistetaan, että Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (7) mukaiset etuisuudet suoritetaan henkilöstölle yhteisön säännöksiä ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä noudattaen; toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä tästä saattaa aiheutua virheellisten tai aiheettomien maksujen riski;

                  4.

                  kannattaa tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta, jonka mukaan tietosuojavaltuutetun henkilöstöltä olisi vaadittava sopiviksi katsotuin väliajoin asiakirjoja, jotka vahvistavat henkilöstön henkilökohtaisen tilanteen, ja että tietosuojavaltuutetun olisi parannettava järjestelmäänsä, jolla se seuraa näiden asiakirjojen tilannetta oikea-aikaisesti;

                  5.

                  panee merkille tietosuojavaltuutetun vastauksen, jonka mukaan viraston pienen koon vuoksi hallinto- ja maksutoimisto PMO avustaa sitä sosiaalietuusasioiden käsittelyssä, PMO päivittää kerran vuodessa perheestä ja huollettavana olevista lapsista maksettavia lisiä koskevat tiedot tietosuojavaltuutetun henkilöstölle lähettämien erillisten kaavakkeiden perusteella ja sosiaalietuudet pidetään ajan tasalla näiden kaavakkeiden avulla kerättyjen tietojen perusteella; pitää myönteisenä tietosuojavaltuutetun aikomusta parantaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen perusteella sosiaalietuuksia koskevien tietojen seurantaa, ja kehottaa tietosuojavaltuutettua raportoimaan toteutetuista toimista vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

                  6.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnot, joiden mukaan tietosuojavaltuutettu ei ollut noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta, jonka mukaan tarvittaessa on otettava käyttöön jälkitarkastusjärjestelmä, eikä tietosuojavaltuutetun hyväksymissä sisäisen valvonnan standardeissa myöskään määrätty, että poikkeaminen varainhoidon vakiomenettelyistä kirjataan keskusrekisteriin;

                  7.

                  panee merkille tietosuojavaltuutetun vastauksen, jonka mukaan ennakkotarkastukset koskevat jo kaikkia viraston suorittamia tilisiirtoja ja suoria maksusuorituksia, joita muut toimielimet ovat käsitelleet sen puolesta; pitää myönteisenä tietosuojavaltuutetun aikomusta selvittää, miten se voisi tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti soveltaa jälkivarmistusmenettelyä vuodesta 2011 alkaen, ja kehottaa tietosuojavaltuutettua raportoimaan toteutetuista toimista vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

                  8.

                  hyväksyy ja ymmärtää tietosuojavaltuutetun näkökannan, joka koskee sen pientä kokoa ja erilaisten yhteistyö- ja palvelusopimusten puitteissa tapahtuneen asiakirjojen yhteiskäsittelyn erityisluonnetta; pyytää tietosuojavaltuutettua kuitenkin selventämään, millaista toimielinten välistä lisätukea tarvittaisiin, jotta tietosuojavaltuutettu voisi noudattaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, ja ilmoittamaan, milloin tähän voitaisiin päästä; panee tyytyväisenä merkille tietosuojavaltuutetun päätöksen vastata sisäisen valvonnan standardeja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen havaintoon laatimalla keskitetty luettelo havaituista poikkeuksista, ja kehottaa tietosuojavaltuutettua raportoimaan toteutetuista toimista vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

                  9.

                  panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen mukaan tarkastus ei antanut aihetta muihin merkittäviin huomautuksiin tietosuojavaltuutetun osalta;

                  10.

                  huomauttaa, että pienen kokonsa vuoksi tietosuojavaltuutettu tekee hallinnollista yhteistyötä eräiden muiden toimielinten, erityisesti komission (ADMIN, BUDG, EAC, IAS), julkaisutoimiston, parlamentin (kiinteistöt ja infrastruktuuri, turvallisuus, tietotekniikka, painatus, viestintä jne.) sekä neuvoston käännöspalvelun kanssa; antaa tietosuojavaltuutetulle tunnustuksen siitä, että se on onnistunut vakiinnuttamaan hallinnollisen yhteistyön;

                  11.

                  palauttaa mieliin, että komission, parlamentin ja neuvoston pääsihteerien yhdessä tietosuojavaltuutetun kanssa 7. joulukuuta 2006 allekirjoittaman hallinnollista yhteistyöjärjestelyä koskevan sopimuksen perusteella, joka on voimassa kolme vuotta 16. tammikuuta 2007 alkaen, komission palkkatoimisto huolehtii tietosuojavaltuutetun virkamatkojen hallinnollisesta käsittelystä ja että tietosuojavaltuutetun sisäisen tarkastuksen yksikön (hallinnollista yhteistyöjärjestelyä koskevan sopimuksen mukaan siis komission sisäisen tarkastajan) toteuttaman arvioinnin mukaan sisäinen valvontajärjestelmä on toimiva ja tehokas ja sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että toimielimen tavoitteet voidaan saavuttaa;

                  12.

                  pitää myönteisenä, että toimielimen valitut jäsenet (tietosuojavaltuutettu ja apulaistietosuojavaltuutettu) julkaisevat vuosittain taloudellisista eduistaan ilmoituksen, joka sisältää asiaankuuluvat tiedot palkallisista toimista tai tehtävistä ja ilmoituksenalaisesta ammatillisesta toiminnasta;

                  13.

                  pyytää tietosuojavaltuutettua sisällyttämään (varainhoitovuotta 2010 koskevaan) seuraavaan toimintakertomukseensa luvun, jossa annetaan selvitys toimista, joita parlamentin aikaisempien vastuuvapauspäätösten johdosta on vuoden aikana toteutettu.

         (1)  EUVL L 69, 13.3.2009.

         (2)  EUVL C 308, 12.11.2010, s. 1.

         (3)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 1.

         (4)  EUVL C 308, 12.11.2010, s. 129.

         (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  2006: 4 100 000 euroa.

         (7)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.


title: 2011/564/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011 , vastuuvapauden myöntämisestä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009#Euroopan parlamentin päätöslauselma, 10. toukokuuta 2011 , joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009

text:
               27.9.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 250/111

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä toukokuuta 2011,
   vastuuvapauden myöntämisestä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009
   (2011/564/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon komission kertomuksen varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (KOM(2010) 650) ja kertomuksen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2010) 1437 ja SEC(2010) 1438),

               —

               ottaa huomioon kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston taseet ja tulostilit varainhoitovuodelta 2009 (KOM(2010) 402 – C7-0220/2010),

               —

               ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2010 päivätyn komission vuosikertomuksen kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 2009,

               —

               ottaa huomioon Euroopan kehitysrahastoja koskevat rahoitustiedot (KOM(2010) 319),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2009 ja komission vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (2),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2008 terveydenhuoltopalveluihin liittyvästä EY:n kehitysyhteistyötuesta Saharan eteläpuolisen Afrikan maille,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 18/2009 alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuudesta Itä- ja Länsi-Afrikassa,

               —

               ottaa huomioon neuvoston 15. helmikuuta 2011 antamat suositukset Euroopan kehitysrahastojen toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2009 (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),

               —

               ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (4),

               —

               ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (5) (”päätös merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta”), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2007/249/EY (6),

               —

               ottaa huomioon neljännen AKT–EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 20. joulukuuta 1995 tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen (7) 33 artiklan,

               —

               ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välillä 18. syyskuuta 2000 tehdyn ja Cotonoussa Beninissä 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaista yhteisön tukien rahoitusta ja hoitoa sekä taloudellisen avun jakamista EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille koskevan sisäisen sopimuksen (8) 32 artiklan,

               —

               ottaa huomioon päätöksiin vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2008, pääluokka III – Komissio ja toimeenpanovirastot liitetyn 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (9) ja erityisesti sen 268–274 kohdan,

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon neljänteen AKT–EY-yleissopimukseen perustuvaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovellettavan 16. kesäkuuta 1998 annetun varainhoitoasetuksen (10) 74 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27. maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen (11) 119 artiklan,

               —

               ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18. helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 (12) 142 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, 77 artiklan kolmannen luetelmakohdan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0140/2011),

               1.

               myöntää komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Jerzy BUZEK

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 243.

      (2)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 253.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (4)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (5)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1 sekä EYVL L 324, 7.12.2001, s. 1.

      (6)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33.

      (7)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (8)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (9)  EUVL L 252, 25.9.2010, s. 39.

      (10)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (11)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (12)  EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      10. toukokuuta 2011,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon komission kertomuksen varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (KOM(2010) 650) ja kertomuksen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2010) 1437 ja SEC(2010) 1438),

                  —

                  ottaa huomioon kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston taseet ja tulostilit varainhoitovuodelta 2009 (KOM(2010) 402 – C7-0220/2010),

                  —

                  ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2010 päivätyn komission vuosikertomuksen kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 2009,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan kehitysrahastoja koskevat rahoitustiedot (KOM(2010) 319),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2009 ja komission vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (2),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2008 terveydenhuoltopalveluihin liittyvästä EY:n kehitysyhteistyötuesta Saharan eteläpuolisen Afrikan maille,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 18/2009 alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuudesta Itä- ja Länsi-Afrikassa,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan investointipankin vuotuisen kertomuksen investointikehyksestä vuodelta 2009,

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 15. helmikuuta 2011 antamat suositukset Euroopan kehitysrahastojen toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2009 (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),

                  —

                  ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (4),

                  —

                  ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (5) (”päätös merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta”), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2007/249/EY (6),

                  —

                  ottaa huomioon neljännen AKT–EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 20. joulukuuta 1995 tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen (7) 33 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välillä 18. syyskuuta 2000 tehdyn ja Cotonoussa Beninissä 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaista yhteisön tukien rahoitusta ja hoitoa sekä taloudellisen avun jakamista EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille koskevan sisäisen sopimuksen (8) 32 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon päätöksiin vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2008, pääluokka III – Komissio ja toimeenpanovirastot liitetyn 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (9) ja erityisesti sen 268–274 kohdan,

                  —

                  ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon neljänteen AKT–EY-yleissopimukseen perustuvaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovellettavan 16. kesäkuuta 1998 annetun varainhoitoasetuksen (10) 74 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27. maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen (11) 119 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18. helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 (12) 142 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon komission ja Euroopan investointipankin vastaukset talousarvion valvontavaliokunnan kysymyksiin 25. tammikuuta 2011,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, 77 artiklan kolmannen luetelmakohdan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0140/2011),

                  A.

                  ottaa huomioon, että Euroopan kehitysrahasto (EKR) on Euroopan unionin tärkein Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön rahoitusväline,

                  B.

                  ottaa huomioon, että huolimatta parlamentin toistuvista pyynnöistä ottaa EKR:t talousarvioon ne eivät tällä hetkellä sisälly Euroopan unionin yleiseen talousarvioon eivätkä kuulu yleisen varainhoitoasetuksen piiriin vaan niitä toteutetaan erityisten rahoitussääntöjen mukaan,

                  C.

                  ottaa huomioon, että EKR:n kautta kanavoitavan avun kokonaismäärä kasvaa huomattavasti lähivuosina, koska ajanjaksoa 2008–2013 koskevasta kymmenennestä EKR:sta annettavan unionin tuen määräksi on vahvistettu 22 682 000 000 euroa, joten kasvua yhdeksännestä EKR:sta on 64 prosenttia; pitää tarpeellisena tiedostaa edessä oleva varojen hyödyntämiskykyyn liittyvä ongelma, jonka vuoksi asianmukaisista menoista tarvitaan kattavat tiedot,

                  D.

                  ottaa huomioon, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja kertoi parlamentille 2. helmikuuta 2011, että unionin naapuruuspolitiikka on epäonnistunut; toteaa Pohjois-Afrikan viimeaikaisten tapahtumien osoittaneen, että nopea väestönkasvu ja talouskasvun pysähtyminen aiheuttavat yhdessä räjähdysalttiita tilanteita; katsoo kyseisten tapahtumien olevan osoitus siitä, että tällainen väestönkasvu edellyttää menestyvää taloutta ja että politiikan välineet ovat asianmukaisia vain, jos ne toimivat paikan päällä ja niillä saadaan aikaan muutos parempaan,

                  1.

                  palauttaa mieliin, että EKR (nykyinen, kymmenes EKR: 22 682 000 000 euroa kaudeksi 2008–2013) ei kuulu unionin talousarvioon, vaikka se on pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla Euroopan unioni tarjoaa kehitysapua Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioille (AKT-valtiot) sekä merentakaisille maille ja alueille; toteaa, että EKR koostuu useista eri välineistä, joita ovat komission hallinnoimat avustukset sekä EIP:n investointikehyksen ja FLEX-järjestelyn mukaisesti hallinnoimat yksityiselle sektorille tarkoitetut riskipääoma ja lainat, joilla pyritään tasaamaan vientitulojen epävakauden vaikutuksia;

         EKR:n ottaminen talousarvioon

                  2.

                  toistaa kannattavansa EKR:n ottamista talousarvioon, koska siten voidaan lujittaa demokraattista valvontaa, vastuuvelvollisuutta ja rahoituksen seurattavuutta ja edistää unionin AKT-valtioita koskevan politiikan johdonmukaisuutta;

                  3.

                  muistuttaa jälleen kerran komission antamasta lausumasta, jonka mukaan se haluaa esittää seuraavasta rahoituskehyksestä käytävien keskustelujen yhteydessä EKR:n ottamista unionin talousarvioon ja että se aikoo tiedottaa parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kattavasti tästä aloitteesta; tähdentää kuitenkin, että EKR:n sisällyttäminen unionin talousarvioon ei saa johtaa siihen, että kehitysyhteistyön määrärahoja leikataan yleisesti nykyisten kahden rahoitusvälineen tasosta;

                  4.

                  kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita vastaamaan myönteisesti komission ehdotukseen ja sopimaan, että EKR sisällytetään täysin unionin talousarvioon vuodesta 2014 alkaen osana seuraavaa rahoituskehystä; katsoo, että näin olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten ja että EKR olisi sisällytettävä talousarvioon mahdollisimman pian;

         Kehitysyhteistyön painopisteet

                  5.

                  muistuttaa, että komissio on sitoutunut (13) huolehtimaan, että sen kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä (DCI) jakamasta tuesta osoitetaan 20 prosentin tavoitteen mukainen määrä perus- ja keskiasteen koulutukseen ja perusterveydenhoitoon; kehottaa raportoimaan saman tavoitteen toteutumisesta EKR:jen kohdalla; kehottaa komissiota pitämään terveydenhoitojärjestelmien lujittamiseen tarkoitettua tukea ensisijaisena keskittymällä erityisesti köyhimpiin ihmisiin, parantamaan opetuksen laatua ja auttamaan sellaisten toimintapuitteiden luomisessa, joilla suositaan köyhää väestöä ja otetaan sukupuolten tasa-arvonäkökohdat huomioon; kehottaa komissiota ottamaan kattavasti huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset, jotka sisältyvät sen erityiskertomuksiin nro 10/2008 ja 12/2010; kehottaa komissiota nostamaan tämän osuuden tulevaisuudessa 25 prosenttiin; kehottaa komissiota painottamaan entistä enemmän äitiysterveyttä ja korostaa lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä koskevan valistuksen ja tiedottamisen merkitystä keskeisenä osana naisten terveyttä koskevia kysymyksiä, sillä tässä asiassa vuosituhattavoitteen saavuttamisesta ollaan vielä kaukana;

                  6.

                  pitää vuoden 2009 maksusitoumusten ennätyksellisiä tasoja myönteisinä; on tyytyväinen myös niihin lukuisiin muihin tapoihin, joilla komissio on parantanut EKR:n hallinnointia, esimerkiksi kirjanpitoympäristön lujittamiseen (uusi suoriteperusteinen järjestelmä), epävakaalla pohjalla oleville valtioille suunnattavaan talousarviotukeen sovellettavien ohjeiden parantamiseen sekä vaikuttavampiin, tehokkaampiin ja tiiviimmin valvottuihin ulkoisiin tarkastuksiin; myöntää kuitenkin, että epävakaalla pohjalla olevat valtiot tarvitsevat ensisijaisesti paremmin määriteltyä strategiaa ja suurempaa panostusta talouksiensa tiettyihin toimialoihin;

                  7.

                  korostaa jälleen kerran, että kymmenennen EKR:n pitäisi keskittyä rajalliseen määrään aloja ja siihen olisi otettava mukaan kansalaisjärjestöjä, jotka ovat tehokkaita paikallistasolla ja joille on suoritettu asianmukaiset tarkastukset, jotta voidaan välttyä tavoitteiden runsaudenpulan epäsuotuisilta vaikutuksilta; kehottaa komissiota käyttämään paikallisia ja eurooppalaisia kansalaisjärjestöjä niiden ansioiden perusteella erityisesti tapauksissa, joissa kansalaisjärjestöt ja kansainväliset järjestöt (monenväliset rahastot) hallinnoivat hankkeita ja ohjelmia komissiota tehokkaammin ja edullisemmin ja joissa niiden toiminnalla voidaan luoda hankkeita, jotka ovat kestäviä rahoitustuen päätyttyä; kehottaa komissiota antamaan parlamentille selkeät tiedot kansalaisjärjestöjen sellaisiin hankkeisiin käyttämien omien varojen muodostumisesta, joiden rahoitus tulee osaksi EKR:sta ja osaksi kansalaisjärjestöiltä itseltään;

                  8.

                  korostaa, että kehitysavun mekanismeilla olisi myös pyrittävä edistämään vaurauden luomista sekä tukemaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sillä vaurauden luominen on keskeinen köyhyyden vähentämisen väline; muistuttaa, että kehitysmaat menettävät vuosittain arviolta 800 000 000 000 euroa laittomina pääomavirtoina, joiden estäminen voisi ratkaisevasti auttaa vähentämään köyhyyttä ja saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet;

         EKR:jen varainhoito

                  9.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen, jonka mukaan komission selvityksessä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 2009 kuvataan ”oikein varainhoitovuoden aikana saavutettuja komission toiminnallisia tavoitteita (etenkin rahoituksen toteutumisen ja valvontatoimien osalta)” huolimatta talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, jotka kohdistuivat useisiin kehitysmaihin;

                  10.

                  tähdentää kuitenkin, että useissa tapauksissa komissio ei ole toteuttanut riittävää seurantaa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta (esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnointia olisi tuettava paremmin, ennakkotarkastuksia olisi kehitettävä painottamalla enemmän keskeisiä riskejä ja CRIS-Audit-järjestelmän toimintoja olisi kehitettävä siten, että tarkastustoimia kyetään seuraamaan tehokkaammin ja vaikuttavammin); korostaa, että toimet, joita komissio toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella, ovat vastuuvapauden myöntävän viranomaisen näkökulmasta tärkeä osa vastuullista toimintaa; kehottaa näin ollen komissiota ilmoittamaan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille toimista, joihin se on ryhtynyt tai suunnittelee ryhtyvänsä korjatakseen tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet;

                  11.

                  on huolestunut tietyistä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista heikkouksista etenkin julkisten hankintamenettelyjen (14), lähetystöjen (nykyisten edustustojen) ennakkovalvonnan (15) ja kumppanuusmaiden sisäisten valvontajärjestelmien (16) suhteen ja vaatii komissiota jatkamaan tarmokkaasti edustustoissa ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toimistoissa työskentelevän henkilöstön nykyisiä koulutusohjelmia ja laajentamaan niitä;

                  12.

                  panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia ja sen vastuulla olevia yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n varoja (17); katsoo, että poliittisesti ja vastuukysymysten vuoksi ei ole suotavaa, että investointikehys ei kuulu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman eikä parlamentin vastuuvapausmenettelyn piiriin, ja on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että kyseiset säännökset kaventavat vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä parlamentin valtuuksia, varsinkin kun otetaan huomioon, että EKR:n varat eivät ole peräisin rahoitusmarkkinoilta vaan julkisista varoista, jotka saadaan Euroopan veronmaksajilta;

                  13.

                  pitää myönteisenä, että tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n lopullinen tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2009; toteaa kuitenkin, että tilintarkastustuomioistuin tuo esiin, että ennakkorahoitukseen perustuvien takuiden määrä on ilmoitettu liian pienenä ja tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitettava takuupidätysten määrä on ilmoitettu liian suurena; kehottaa komissiota korjaamaan nämä puutteet viipymättä;

                  14.

                  panee merkille, että tilinpäätöksen mukaan saatujen ennakkorahoitukseen perustuvien, voimassa olevien takuiden määrään sisältyi 413 600 000 euron määrä varainhoitovuoden 2009 lopussa ja että tämä määrä oli ilmoitettu 82 300 000 euroa eli 19,9 prosenttia liian pienenä; panee samoin merkille, että tilinpäätöksen takuupidätysten määrä oli 186 200 000 euroa ja että se oli ilmoitettu 58 400 000 euroa eli 31,4 prosenttia liian suurena; pyytää komissiota selittämään tapauskohtaisesti näiden liian pienenä ja liian suurena ilmoitettujen määrien syyt;

         EKR:jen kirjanpitojärjestelmä

                  15.

                  pitää uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän (ABAC-FED) käyttöönottoa helmikuussa 2009 myönteisenä ja korostaa, että EKR:jen vuoden 2009 tilinpäätös oli ensimmäinen suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän avulla laadittu tilinpäätös; toteaa, että uuden kirjanpitojärjestelmän avulla voidaan vähentää manuaalisten mukautusten tarvetta ja se lujittaa kirjanpitoympäristöä;

                  16.

                  ottaa huomioon, että EuropeAidin toimittamissa jälkitarkastuksissa havaittiin, että kirjaamisvirheiden (sopimustyyppi tai sopimuksen alkamis- ja päättymisajankohta) esiintyvyys oli aiempaa korkeampi; muistuttaa kuitenkin, että vuoden 2009 lopussa EuropeAidin keskushallinto perusti osaston seuraamaan CRIS-Audit-järjestelmään kirjattujen tietojen laatua, millä on tarkoitus parantaa edelleen tilinpäätöksen laadinnassa käytettävien tietojen luotettavuutta; toivoo saavansa tietoa tämän asian etenemisestä;

         Toimien sääntöjenmukaisuus

                  17.

                  panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilien perustana olevat tulot, sitoumukset ja maksut 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset (tarkastuslausuma, VIII kohta); pitää kuitenkin valitettavana sitä, että tilintarkastustuomioistuimen oli kiinnitettävä erityishuomiota siihen, että sitoumuksissa ja maksuissa oli havaittavissa suuri sellaisten virheiden esiintyvyys, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti, vaikka kyseisiä virheitä ei huomioitu virheitä koskevassa kokonaisarviossa; toteaa, että EuropeAidin valvontajärjestelmiä on parannettu huomattavasti vuodesta toiseen, mutta palauttaa mieliin, että kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuin arvioi EuropeAidin valvontajärjestelmät vain osittain vaikuttaviksi; edellyttää näin ollen, että komissio huolehtii tilanteen jatkuvasta seurannasta, ja pyytää selvitystä toimista, joita on toteutettu edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi;

                  18.

                  toteaa, että havaitut virheet koskivat tarjouskilpailusääntöjen noudattamista, sopimusten allekirjoittamiselle säädettyjä määräaikoja sekä pakollisiin takuisiin sovellettavia säännöksiä; panee merkille, että talousarviotukeen liittyvien sitoumusten tapauksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission soveltaman dynaamisen tulkinnan yhteydessä EuropeAid toimi Cotonoun sopimuksen vaatimusten mukaisesti (18); ottaa huomioon, että komission mukaan yhtään maksua ei suoritettu ilman rahoitustakuuta;

                  19.

                  toteaa, että tarkastuksessa havaittiin seuraavat hankemaksuihin liittyvät kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päälajit: a) oikeellisuus: laskelmat olivat virheellisiä; b) tosiasiallisuus: toimitettuihin palveluihin tai tavaroihin liittyviä laskuja tai muita tositteita puuttui; c) tukikelpoisuus: ilmoitettuja menoja oli aiheutunut toteuttamisjakson ulkopuolella tai menot liittyivät eriin, joita ei ollut mainittu sopimuksessa, tai suoritetut alv-maksut olivat aiheettomia taikka pakollisia seuraamuksia ei sovellettu; toteaa, että ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet liittyivät lähinnä tapauksiin, joissa pankkitakuisiin sovellettavia sääntöjä ei ollut noudatettu tai toimeksisaajilta saatavien ennakoiden palautusten laskelmissa oli virheitä; panee kuitenkin merkille komission huomautuksen, jonka mukaan kaikki ennakoiden palautusten laskelmissa esiintyneet virheet korjattiin ennen sopimuksen päättymistä; kehottaa komissiota tästä huolimatta tehostamaan ennakkotarkastuksia estääkseen tällaiset virheet ja pankkitakuisiin sovellettavia sääntöjä noudattamatta jättämisestä mahdollisesti aiheutuvat tappiot;

         Täytäntöönpanosta vastaavien elinten seuranta

                  20.

                  on tyytyväinen EuropeAidin ja lähetystöjen pyrkimyksiin korjata täytäntöönpanosta vastaavien elinten, valvonnasta vastaavien tahojen ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien rahoitusmenettelyissä ja valvonnassa yhä esiintyviä puutteita; kehottaa EuropeAidia tehostamaan tulevaisuudessa toimiaan näillä aloilla; palauttaa mieliin myös tilintarkastustuomioistuimen suositukset, joiden mukaan EuropeAidin olisi jatkettava toimiaan sen varmistamiseksi, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS-Audit-järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti (19);

                  21.

                  on syvästi huolissaan tilintarkastustuomioistuimen havainnosta, jonka mukaan lähetystöjen suorittama seuranta ja valvonta on vain osittain vaikuttavaa; on pahoillaan siitä, että useimpien edunsaajamaiden kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toimintavalmiudet ovat puutteelliset, minkä seurauksena tarkastukset on dokumentoitu puutteellisesti ja ne eivät ole olleet vaikuttavia, ja pitää valitettavina täytäntöönpanosta vastaavien elinten ja valvonnasta vastaavien tahojen käynnistämissä rahoitusmenettelyissä ja valvontatoimissa esiintyviä puutteita; on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että lähetystöjen resurssit ovat rajalliset, mikä usein rajoittaa niiden valmiuksia tiettyihin toimiin; kehottaa komissiota korjaamaan tämän puutteen välittömästi;

         Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 18/2009

                  22.

                  pitää myönteisenä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusta nro 18/2009 alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuudesta Itä- ja Länsi-Afrikassa ja tilintarkastustuomioistuimen perinpohjaista analyysia mutta on pahoillaan siitä, että kertomus paljastaa tilanteen olevan epätyydyttävä; korostaa olevansa huolissaan siitä, että komission alueelliset ja kansalliset yhteistyöstrategiat eivät ole toisiaan täydentäviä, ja tähdentää, että alueellisten ja kansallisten strategioiden yhdenmukaistaminen on tärkeää, jotta voidaan parantaa avun vaikuttavuutta;

                  23.

                  on erittäin huolestunut alueellisten järjestöjen vastaanottokyvyn riittämättömyydestä; kehottaa komissiota ottamaan vuoden 2011 ensimmäisellä puoliskolla toteutettavaksi suunnitellun alueellisten strategioiden väliarvioinnin yhteydessä huomioon alueellisen yhteistyötilanteen ja kiinnittämään erityistä huomiota mahdollisuuteen tarkistaa myönnettyjä määriä;

                  24.

                  ei kuitenkaan voi hyväksyä sitä, että tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida useita rahoitettuja hankkeita, koska raportointi ei ollut asianmukaista;

                  25.

                  katsoo, että unionilla olisi oltava kussakin alueellisessa järjestössä edustajana erikseen nimitetty valtuuskunnan puheenjohtaja ja että unionin valtuuskunnat olisi valtuutettava keskustelemaan eri alueellisten ryhmittymien jäsenyyden yhdenmukaistamisesta;

                  26.

                  huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 18/2009 esittämän arvion mukaan alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen – johon on kohdennettu huomattava osa eli yli 50 prosenttia EKR:n rahoituksesta – suunnattu EKR:n tuki Itä- ja Länsi-Afrikassa on vain osittain vaikuttavaa; pyytää komissiota ilmoittamaan ennen vuoden 2010 vastuuvapausmenettelyn alkua parlamentille toimista, joihin on ryhdytty parlamentin 5. toukokuuta 2010 antamassa, päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä seitsemännen, kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n talousarvion toteuttamisesta liitetyssä päätöslauselmassa (20) esitettyjen kehotusten johdosta; haluaisi saada myös kattavan yleisesityksen, josta käy ilmi, mitkä näistä toimista on toteutettu vaikuttavasti kyseisillä alueilla;

                  27.

                  tunnustaa, että alueellinen taloudellinen yhdentyminen voi luoda kasvua ja työpaikkoja kehitysmaissa ja auttaa siten vähentämään köyhyyttä; panee siksi tyytyväisenä merkille, että EKR:n rahoitus tällä alueella on yli kaksinkertaistunut käsiteltävänä olevan rahoituskauden aikana;

                  28.

                  pahoittelee, että EKR:n tuki alueelliselle yhdentymiselle ei ole ollut vielä täysin vaikuttavaa etupäässä siksi, että afrikkalaisilla viranomaisilla ei ole kapasiteettia; maat ovat samanaikaisesti jäseniä Afrikan eri alueellisissa talousjärjestöissä, mikä johtaa toimien päällekkäisyyteen ja resurssien hajaantumiseen, ja komission lähetystöjen tuki ja koordinointi on riittämätöntä pääasiassa resurssien puutteen vuoksi;

                  29.

                  kehottaakin komissiota tehostamaan Itä- ja Länsi-Afrikan alueellisten talousjärjestöjen ja niiden elinten valmiuksien kehittämistä, mukaan luettuna tuki kansallisille parlamenteille ja paikalliselle kansalaisyhteiskunnalle, ja rohkaisemaan alueellisten ryhmittymien lähentymiseen, jotta ajan mittaan päästäisiin eroon päällekkäisistä jäsenyyksistä, sekä huolehtimaan samalla siitä, että kunnioitetaan kumppanimaiden vastuuta prosessista;

                  30.

                  kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa lisäämään resursseja, jotta unionin edustustot voivat ohjata alueellisia yhdentymisprosesseja tehokkaammin, ja varmistamaan paremman koordinaation ja johdonmukaisuuden alueellisten ja kansallisten ohjelmien välillä;

                  31.

                  katsoo, että unionin ei pidä painostaa Afrikan valtioita allekirjoittamaan talouskumppanuussopimuksia nopeammin tai laajempialaisina kuin ne itse haluavat ja että unionin olisi vältettävä nykyisten alueellisten ryhmittymien horjuttamista yksittäisten maiden kanssa tehtävillä talouskumppanuussopimuksilla;

                  32.

                  katsoo, että pienemmille valtioille, etenkin vähiten kehittyneille maille, osoitetuista määrärahoista suurempi osa olisi kohdennettava kestävään talouskehitykseen esimerkiksi vaurautta luovien mekanismien kautta, jotta voidaan vähentää riippuvuutta alueellisista talousjäteistä, kuten Nigeriasta Länsi-Afrikassa; pyytää komissiota jatkamaan rahoitustaan alueellisille ohjelmille eli AKT-valtioiden välisille ohjelmille, jotka kattavat useita maita tietyllä alueella tai alueen kaikki maat;

         Kertyneiden korkojen käyttö

                  33.

                  ei hyväksy kertyneiden rahoituskorkojen (EKR:n varainhoitotilille kertyneiden korkojen, kauden 2001–2007 siirrot mukaan luettuina, määräksi arvioidaan 34 000 000 euroa) käyttämistä henkilöstökulujen rahoittamiseen vaan katsoo, että niitä pitäisi käyttää vain hankkeiden ja ohjelmien menoihin; pyytää komissiota selittämään, millaista politiikkaa aikaisemmin on noudatettu, ja antamaan tarvittaessa viipymättä ehdotuksia voimassa olevan asetuksen muuttamiseksi tämän periaatteen mukaisesti;

         Talousarviotuki

                  34.

                  muistuttaa, että arvioidessaan talousarviotukea parlamentin olisi keskityttävä riskien lisäksi myös etuihin, unohtamatta myöskään vaihtoehtoisten tukimuotojen riskien ja etujen arviointia; pyytää komissiolta tietoja tapauksista, joissa EU:n talousarviotuelle asetetut tavoitteet on saavutettu, sekä tapauksista, joissa vastaanottajavaltioilla oli erityisiä ongelmia;

                  35.

                  on tietoinen siitä, että talousarviotuki on ristiriitainen kehitysyhteistyön väline, jonka etuina ovat alhaiset toimituskulut, vastuullisuuden lisääntyminen sekä kumppaneiden ja avunantajien välisen vuoropuhelun lisääntyminen mutta johon liittyy samalla riski, että varoja käytetään väärin tai niitä ei käytetä halutulla tavalla, jos vastaanottajavaltion julkisesta rahoituksesta vastaava hallinto ei osoittaudu riittävän avoimeksi, luotettavaksi ja tehokkaaksi; korostaa, että talousarviotuki ei ole oikea ratkaisu kaikkiin tilanteisiin eikä sitä saisi pitää ainoana vaihtoehtona;

                  36.

                  palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (21) 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan talousarviotukea voidaan antaa, jos kumppanivaltion julkisten menojen hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta; ilmaisee tässä yhteydessä huolensa komission soveltamaan tukikelpoisuusperusteiden dynaamiseen tulkintaan sisältyvistä riskeistä, että julkiset menot saattavat olla tehottomia tai että ne eivät ole vaikuttavia; kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään perustella talousarviotukikelpoisuutta koskevat päätöksensä ja varmistamaan, että kaikki rahoitussopimukset luovat kattavan ja selkeän perustan arvioinnille, jonka kohteena on maksujen suorittamisehtojen noudattaminen;

                  37.

                  pahoittelee talousarviotuen maksujen korkeaa virhetasoa (35 prosenttia); kehottaa jälleen parantamaan talousarviotuen kelpoisuuskriteerien avoimuutta ja objektiivisuutta sekä kannattaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, että komission pitää varmistaa, että ehdoissa ”yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet” (22); kehottaa komissiota tehostamaan tarkastuksia ja valvontajärjestelmiä sekä tarkkailemaan, missä määrin nämä ehdot täyttyvät, ja raportoimaan asiasta asetuksen (EY) N:o 1905/2006 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti;

                  38.

                  pitää myönteisenä vihreää kirjaa kolmansille maille annettavan EU:n budjettituen tulevaisuudesta (KOM(2010) 586) mutta pahoittelee, että parlamentin aikaisemmista kehotuksista huolimatta komissio ei ole laatinut talousarviotuen käytöstä vuosikertomusta, johon sisältyy hyödyllistä, kattavaa, luotettavaa, analyyttistä ja arvioivaa tietoa suunnitellusta ja käytetystä talousarviotuesta, odotettujen tulosten saavuttamisesta rahoittajien esittämien ja maakohtaisissa strategioissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti, olemassa olevista lisäehdoista ja niiden luonteesta, vuoropuhelun tehokkuudesta, rahoittajien toiminnan yhdenmukaistamisesta, lisävalmiuksien kehittämisestä sekä kyseisten lisävalmiuksien vaikutuksesta, maakohtaisten järjestelmien parantamisesta, vastuurakenteen instituutioista, julkistalouden hallinnointielimistä, valvonta- ja arviointielimistä, sääntöjenvastaisten menojen määrästä ja osuudesta sekä tarkastuksissa ja valvonnassa ja toteutettujen korjaavien toimenpiteiden yhteydessä ilmenneiden (järjestelmään liittyvien tai liittymättömien) sääntöjenvastaisuuksien tyyppiluokittelusta;

                  39.

                  muistuttaa, että talousarviotuen yhteydessä parlamentin tehtäviin kuuluu asettaa komissio vastuuseen varojen avulla saavutetuista tuloksista ja että talousarviotuki on tukiväline, joka edellyttää muuttumista pelkästä panosten valvojasta tuotosten tarkastajaksi indikaattoreiden perusteella ja jonka avulla voidaan varmistaa, että annettu tuki hyödyttää vastaanottajamaiden väestöä;

                  40.

                  katsoo, että tarkistaessaan talousarviotukea koskevia suuntaviivoja komission on kiinnitettävä erityishuomiota valvontajärjestelmiin; edellyttää komission lujittavan tukikelpoisuusperusteiden noudattamisen seurantaa ja sitä koskevaa vuotuista raportointia; muistuttaa, että talousarviotukitoimien piiriin kuuluvia valmiuksienparantamishankkeita valvotaan samojen järjestelmien avulla kuin kaikkia muitakin hankkeita ja valvontaan kuuluu tarkastuksia;

                  41.

                  palauttaa mieliin, että rahoituspäätöksissä talousarviotuen ja rakennesopeutuksen osuus on kasvanut huomattavasti kymmenennessä EKR:ssa verrattuna kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon; ilmaisee huolensa tästä kehityksestä;

                  42.

                  palauttaa mieliin, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi EKR:ja koskevassa vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2009, että talousarviotuen maksuissa esiintyi paljon virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, ja että tilanne johtui lähinnä siitä, että lähetystöjen julkistalouden hoitoa koskevissa arviointiraporteissa ei selitetty, millaisin perustein edistystä oli arvioitava, millaista edistystä on saavutettu, eikä syitä, joista johtuen uudistusohjelmaa ei kenties ole pantu täytäntöön tuen vastaanottajavaltion suunnitelman mukaisesti (23); painottaa, että komission pitää arvioida talousarviotuen maksuja vielä tarkemmin ja vastedes tiukentaa maksukäytäntöjään;

                  43.

                  kehottaa komissiota varmistamaan, että tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavissa erityisehdoissa yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet ja että edustustojen kertomuksissa annetaan jäsennelty ja vakiomuotoinen esitys julkistalouden hoidon edistymisestä esittämällä selkeästi kriteerit, joiden perusteella edistymistä oli määrä arvioida, ja arvioidaan saavutettua edistystä sekä syitä siihen, miksi ohjelmaa ei kenties ole toteutettu suunnitelman mukaisesti;

                  44.

                  kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin korruption torjumiseksi edunsaajavaltioissa pitämällä yllä tiivistä vuoropuhelua kumppanuusvaltioiden hallitusten kanssa korruptioon liittyvistä kysymyksistä ja toimimalla ennakoivasti, jotta on mahdollista varmistaa, että asianmukaiset järjestelmät ovat olemassa ja käytettävissä on tarvittaessa seuraamuksia; katsoo, että varojen myöntämistä olisi tarkasteltava uudelleen, jos yhteistyötä ei synny ja jos ei saada takeita siitä, että järjestelmät ovat perusteiltaan tehokkaita korruption torjunnassa;

                  45.

                  toistaa kantansa, että kumppanuusvaltioiden kansallisten parlamenttien, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten osallistuminen on prosessin aidon omaksumisen kannalta välttämätöntä, ja kehottaa komissiota tekemään kaikkensa vuoropuhelun parantamiseksi näiden toimijoiden kanssa ohjelmasuunnittelun kaikissa eri vaiheissa;

                  46.

                  kehottaa komissiota auttamaan kumppanuusmaita parlamentaarisen valvonnan ja tarkastusvalmiuksien kehittämisessä sekä ottamaan kansalliset parlamentit ja paikalliset kansalaisyhteiskunnan kumppanit mukaan niiden kansallisten kehitysstrategioiden laadintaan;

                  47.

                  kehottaa asiasta vastaavia valiokuntiaan luomaan suoria yhteyksiä tukea saavien AKT-valtioiden parlamenttien vastaaviin valiokuntiin, jotta ne saisivat rohkaistusta ja tukea varmistaessaan avun vaikuttavuutta parlamentaarisen valvontatehtävänsä kautta;

                  48.

                  kehottaa komissiota varmistamaan, että unionin rahoittamien toimien kansainvälinen näkyvyys paranee;

         Edunsaajamaiden ilmoitukset

                  49.

                  toistaa jälleen näkemyksensä, että yleisesti kehitysavun ja erityisesti talousarviotuen kohdalla olisi edellytettävä, että edunsaajavaltion hallitus antaa valtiovarainministerin allekirjoittaman ennakkoilmoituksen, jossa käsitellään tiettyjä edunsaajavaltion hallinto- ja vastuurakenteeseen vaikuttavia seikkoja;

         Henkilöstö

                  50.

                  on hyvin huolestunut siitä, että kolmansissa maissa toimivien lähetystöjen avoinna olevien toimien määrää pidetään ”kriittisenä riskinä” (24) ja että rajalliset resurssit, henkilöstöpula ja henkilöstön suuri vaihtuvuus haittaavat merkittävästi komissiota EKR:n varojen vaikuttavassa käytössä, erityisesti hankkeiden hallinnoinnin, koulutuksen, valvonnan sekä luotettavien ja oikea-aikaisten tarkastusten suhteen; edellyttää tämän vuoksi Euroopan ulkosuhdehallinnon asettavan ensisijaiseksi tavoitteekseen saada kaikkiin edustustoihin riittävä määrä pätevää henkilöstöä ja erityisesti kehitysyhteistyön asiantuntijoita;

         EuropeAid

                  51.

                  pitää valitettavana, että vaikka tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan EuropeAidin keskushallinnon tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamat ennakkotarkastukset ovat vaikuttavia, se totesi, että EuropeAidin valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia maksujen sääntöjenmukaisuuden varmistamisessa;

                  52.

                  muistuttaa komissiota, että

                              —

                              EuropeAidin pitäisi kehittää suunnitteilla olevan yleisen valvontastrategiansa tarkistuksen yhteydessä keskeinen indikaattori, jota sovelletaan jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointiin sen jälkeen kun kaikki tarkastukset on toteutettu

                              —

                              EuropeAidin pitäisi arvioida tarkistuksen yhteydessä eri valvontamuotojen – erityisesti tapahtumien jälkitarkastukseen sovellettavan valvontajärjestelmän – kustannustehokkuutta ja tutkia päättyneistä hankkeista poimittavan edustavan tilastollisen otoksen tarkastamisen hyödyllisyyttä ja toteuttamismahdollisuuksia

                              —

                              talousarviotuen osalta EuropeAidin pitäisi varmistaa, että maksujen erityisehdot määritellään selvästi ja että edustustojen kertomuksissa annetaan jäsennelty ja vakiomuotoinen esitys julkistalouden hoidon edistymisestä;

         Investointikehys

                  53.

                  on erittäin ilahtunut siitä, että EIP esitti varainhoitovuoden 2009 vastuuvapausmenettelyn aikana ensimmäistä kertaa parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle vuosikertomuksensa investointikehyksen täytäntöönpanosta ja antoi kattavat vastaukset valiokunnan jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin; kehottaa EIP:a tekemään puitesopimuksen parlamentin vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kanssa tuleviksi vuosiksi ja sisällyttämään sopimukseen, mitä tietoja EIP antaa;

                  54.

                  edellyttää EIP:n vahvistavan, että sen itsensä ja komission rahoittamissa hankkeissa ei ole päällekkäisyyksiä, ja pitää välttämättömänä parantaa merkittävästi komission ja EIP:n välistä koordinaatiota, kuten EIP:n Euroopan unionin ulkopuolisista toimista vastaava pääjohtaja totesi talousarvion valvontavaliokunnassa 25. tammikuuta 2011; pohtii, onko unionin edustustoihin perusteltua ottaa EIP:n henkilöstöä; odottaa saavansa syyskuun 2011 loppuun mennessä yhteisen kertomuksen kummaltakin elimeltä niiden välisen yhteistyön tehostamisesta ja menettelyistä, joista ne ovat sopineet, mukaan lukien analyysi siitä, onko edustustoihin mahdollisesti tarpeen ottaa EIP:n henkilöstöä;

                  55.

                  kehottaa EIP:a tarkistamaan tarkkaan EU:n takuun kattamien hankkeiden kehityspoliittiset näkökohdat ja varmistamaan asianmukaisen julkisen kuulemisen paikallistasolla ennen hankkeiden hyväksymistä, mukaan lukien rahoituksenvälittäjien toiminta käytettäessä EIP:n myöntämiä lainoja; katsoo, että kun on kyse kehitysmaille myönnettävistä lainoista, EIP:n olisi suoritettava vieläkin tarkemmat rahanpesua ja terrorismin rahoittamista koskevat tarkistukset vakiomenettelyjen ja kansainvälisten hyvien käytäntöjen mukaisesti;

                  56.

                  kehottaa jälleen kerran EIP:a keskittymään raportoinnissaan tuloksiin ja esittämään kattavaa, relevanttia ja puolueetonta tietoa tuloksista, asetetuista tavoitteista, saavutetuista tavoitteista sekä mahdollisten poikkeamien syistä ja esittämään tehdyt arviot ja yhteenvedon arviointituloksista;

                  57.

                  on tyytyväinen siihen, että EIP vaikuttaa nyt sitoutuneemmalta keskittymään raportointiin tuloksista ja että parhaillaan viimeisteltävänä olevassa investointikehystä koskevassa vuoden 2010 vuosikertomuksessa keskitytään tuloksiin vuotta 2009 enemmän; ottaa huomioon, että EIP laatii parhaillaan kehityksen tulosindikaattoreita, joiden on tarkoitus olla valmiina täytäntöönpanoa varten vuoden 2011 toisella puoliskolla, ja pitää tätä myönteisenä askeleena;

                  58.

                  toivoo, että EIP:n seuraava vuosikertomus olisi epäteoreettisempi ja käytännönläheisempi erityisesti investointikehyksestä rahoitettavien ohjelmien ja toimien tulosten suhteen;

                  59.

                  pyytää EIP:a toimittamaan sille käsiteltävänä olevien asiakirjojen luottamuksellista käyttöä koskevien vaatimusten mukaisesti täydentäviä tietoja petoksiin syyllistyneistä laadittavasta mustasta listasta; suhtautuu myönteisesti EIP:n halukkuuteen perustaa petostentorjunnasta vastaava yksikkö ja odottaa saavansa säännöllisesti tilannetiedotuksen sen perustamisesta;

                  60.

                  on yllättynyt EIP:n ilmoituksesta, jonka mukaan sen investointikehyksen piiriin kuuluvissa ohjelmissa ei ole todettu esiintyvän petoksia;

                  61.

                  pitää välttämättömänä ottaa käyttöön kaikkien EIP:n kehitysmaissa rahoittamien hankkeiden yleinen tarkastus, jonka ei pitäisi rajoittua vain suuriin hankkeisiin vaan jonka piiriin on otettava myös kaikki määrärahat ja takuut, jotka EIP joutuu alaskirjaamaan;

                  62.

                  kehottaa komissiota seuraamaan ja valvomaan tarkkaan investointikehyksen täytäntöönpanoa ja varmistamaan, että kehys täyttää tehtävänsä kehitysapuvälineenä, sekä tiedottamaan talousarvion valvontavaliokunnalle säännöllisesti tekemistään havainnoista.

         (1)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 243.

         (2)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 253.

         (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

         (4)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

         (5)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1 sekä EYVL L 324, 7.12.2001, s. 1.

         (6)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33.

         (7)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.

         (8)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

         (9)  EUVL L 252, 25.9.2010, s. 39.

         (10)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.

         (11)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

         (12)  EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.

         (13)  Kehitysyhteistyövälineen 5 artiklaa koskeva komission lausuma, joka on komission Euroopan parlamentille 24. lokakuuta 2006 antaman tiedonannon (KOM(2006) 628) liitteessä.

         (14)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, IX kohta.

         (15)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 30 kohta.

         (16)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 5 kohta.

         (17)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 3 kohta.

         (18)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille, 28 ja 29 kohta (EUVL C 249, 7.10.2005, s. 1).

         (19)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 54 kohta.

         (20)  EUVL L 252, 25.9.2010, s. 109.

         (21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).

         (22)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 55 kohta.

         (23)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 25 kohta.

         (24)  Tilitarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2009 EKR:ista, 40 kohta.