title: Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleinen muuttaminen Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta (2007/2124(REG))

text:
               5.8.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 212/145

         Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleinen muuttaminen
   P6_TA(2009)0359
   Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta (2007/2124(REG))
   2010/C 212 E/26

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon työjärjestyksen 201 ja 202 artiklan,
   ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0273/2009),

               1.

               päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

               2.

               päättää liittää yhteispäätösmenettelyssä käytävien neuvottelujen menettelysäännöt, jotka puheenjohtajakokous hyväksyi 18. syyskuuta 2008, työjärjestyksensä liitteeksi XVI e;

               3.

               päättää, että muutokset tulevat voimaan seitsemännen vaalikauden ensimmäisenä päivänä;

               4.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

               NYKYINEN TEKSTI

               TARKISTUS

                  Tarkistus 1

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  9 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

                           1.

                           Parlamentti
                                 voi antaa jäsentensä taloudellisten etujen julkistamista koskevia sääntöjä, jotka otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi.

                           1.

                           Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi.

                  Tarkistus 2

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  10 artikla (uusi)

                     10 a artikla

                     Tarkkailijat

                                 1.

                              Kun Euroopan unioniin liittymistä koskeva sopimus on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puhemies voi puheenjohtajakokoukselta suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion parlamenttia nimittämään omien jäsentensä joukosta tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle Euroopan parlamentissa tulevien paikkojen määrä.

                                 2.

                              Tarkkailijat osallistuvat Euroopan parlamentin työskentelyyn, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja valiokunnissa ja poliittisissa ryhmissä. Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin Euroopan parlamentissa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia parlamentin työskentelyyn.

                                 3.

                              Heitä kohdellaan Euroopan parlamentin jäsenten tavoin parlamentin hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen.

                  Tarkistus 51

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  11 artikla

                     Ikäpuhemies

                     Väliaikainen puheenjohtajuus

                           1.

                           Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
                                 iältään vanhin läsnä oleva
                               jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu.

                           1.

                           Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
                                 toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut
                               jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu.

                           2.

                                 Vanhimman
                               jäsenen toimiessa
                                 puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

                           2.

                           Jäsenen toimiessa
                                 väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

                  Iältään vanhin
                  jäsen käyttää 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua puhemiehen toimivaltaa. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille
                  ikäpuhemiehen hoitaessa
                  puhemiehen tehtäviä, lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

                  Kun parlamentin jäsen
                  toimii väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla, hänellä on 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut puhemiehen valtuudet. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille
                  hänen johtaessaan puhetta
                  , lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

                  Tarkistus 52

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  13 artikla

                           1.

                           Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava
                                 ikäpuhemiehelle
                              , joka ilmoittaa niistä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

                           1.

                           Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle
                              , joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

                           2.

                           Kun puhemies on valittu,
                                 ikäpuhemies
                               luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

                           2.

                           Kun puhemies on valittu,
                                 11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen
                               luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

                  Tarkistus 3

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  24 artikla – 4 a kohta (uusi)

                                 4 a.

                              Puheenjohtajakokous järjestää kuulemisia Euroopan kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen merkittävistä aiheista. Se voi muun muassa järjestää julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa käsitellään yleistä eurooppalaista etua koskevia aiheita ja joihin asiasta kiinnostuneet kansalaiset voivat osallistua. Puhemiehistö nimittää varapuhemiehen, joka vastaa tällaisten kuulemisten täytäntöönpanosta ja tekee niistä selkoa puheenjohtajakokoukselle.

                  Tarkistus 4

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  28 artikla – 2 kohta

                           2.

                           Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
                                 tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

                           2.

                           Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina
                                 , niistä ilmoitetaan jäsenille
                               ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
                                 www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

                  Tarkistus 5

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  30 a artikla (uusi)

                     30 a artikla

                     Laajennetut työryhmät

                                 1.

                              Yksittäiset jäsenet voivat muodostaa laajennettuja työryhmiä tai muita epävirallisia jäsenten ryhmittymiä, joissa eri poliittisten ryhmien ja valiokuntien edustajat voivat epävirallisesti vaihtaa näkemyksiä erityisistä kysymyksistä ja jotka edistävät jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä.

                                 2.

                              Tällaiset ryhmittymät eivät saa harjoittaa toimintaa, joka saattaisi aiheuttaa sekaannusta suhteessa parlamentin tai sen elinten viralliseen toimintaan. Poliittiset ryhmät voivat edistää niiden toimintaa tarjoamalla logistista tukea edellyttäen, että tällaisten ryhmittymien perustamista koskevissa puhemiehistön antamissa säännöissä asetettuja ehtoja noudatetaan. Ryhmittymien on ilmoitettava kaikki saamansa ulkoinen tuki liitteen I mukaisesti.

                  Tarkistus 6

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  36 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
                                 rahoitusnäkymien
                               kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista.

                           1.

                           Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
                                 monivuotisen rahoituskehyksen
                               kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista.

                  (Tarkistus on tehtävä koko tekstiin: ilmaisu ”rahoitusnäkymät” on korvattava työjärjestyksen koko tekstissä ilmaisulla ”monivuotinen rahoituskehys”.)

                  Tarkistus 7

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  39 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

                           1.

                           Parlamentti voi pyytää EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä
                                 lopullisessa äänestyksessä
                              . Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

                  Tarkistus 8

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  45 artikla – 2 kohta

                           2.

                           Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset 131 a artiklassa määrättyä, lyhyttä esittelyä koskevaa menettelyä noudattaen. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
                                 ei voida
                               esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia,
                                 paitsi jos esittelijä on esittänyt ne
                               uuden tiedon huomioon ottamiseksi
                                 , mutta vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä voidaan
                               jättää käsiteltäväksi 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö.

                           2.

                           Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 131 a artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
                                 voidaan
                               esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia
                                 ainoastaan
                              , jos
                                 ne on esittänyt joko esittelijä
                               uuden tiedon huomioon ottamiseksi
                                 tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat
                               jättää käsiteltäväksi
                                 vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä
                               151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö.

                  Tarkistus 9

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  47 artikla – 3 luetelmakohta

                           —

                           kyseiset valiokunnat voivat yhdessä määritellä
                              , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
                                 sopia
                               yhteistyönsä yksityiskohdista
                                 ;

                           —

                           kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä
                              , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
                                 sopivat
                               yhteistyönsä yksityiskohdista.
                                 Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 47 a artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 179 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin;

                  Tarkistus 10

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  47 artikla – 4 luetelmakohta

                           —

                           asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita,
                                 joiden asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja katsoo yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan tämän työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti kuuluvan yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa mietinnön muiden osien kanssa
                              .
                                 Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ottaa huomioon mahdollisen kolmannen luetelmakohdan mukaisen sopimuksen
                              ;

                           —

                           asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita
                                 , jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi;

                  Tarkistus 11

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  47 a artikla (uusi)

                     47 a artikla

                     Valiokuntien yhteiskokousmenettely

                     Jos 46 artiklan 1 kohdan ja 47 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät ja puheenjohtajakokous on vakuuttunut, että asia on erittäin tärkeä, se voi päättää, että sovelletaan valiokuntien yhteiskokousmenettelyä ja yhteisäänestystä. Tässä tapauksessa esittelijät laativat yhteisen mietintöluonnoksen, jota kyseiset valiokunnat käsittelevät ja josta ne äänestävät yhteiskokouksessa, jonka rinnakkaispuheenjohtajina toimivat kyseisten valiokuntien puheenjohtajat. Kyseiset valiokunnat voivat perustaa valiokuntien välisiä työryhmiä valmistelemaan yhteiskokouksia ja äänestyksiä.

                  Tarkistus 12

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  51 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

                     Kuulemismenettely
                   päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

                     Ensimmäinen käsittely
                   päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

                  Tarkistus 13

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  51 artikla – 3 kohta

                           3.

                           Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
                                 lausuntona
                               ehdotuksen sellaisena kuin parlamentti on sen hyväksynyt sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

                           3.

                           Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
                                 kantana
                               ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

                  (Tarkistus on tehtävä koko tekstiin: kaikissa yhteispäätösmenettelyyn liittyvissä työjärjestyksen määräyksissä ilmaisu ”parlamentin lausunto” on korvattava ilmaisulla ”parlamentin kanta”.)

                  Tarkistus 14

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  52 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

                           1.

                           Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä
                                 tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä
                              , puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

                  Tarkistus 15

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  52 artikla – 2 kohta

                           2.

                           Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
                                 ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi
                               ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

                           2.

                           Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
                                 menettelyn päättyneen
                               ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

                  Tarkistus 16

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  52 kohta – 3 kohta

                           3.

                           Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

                           3.

                           Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi
                                 , jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta
                              .

                     Tässä tapauksessa
                   asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

                     Jos asia palautetaan valiokuntakäsittelyyn,
                   asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

                  Tarkistus 59

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  65 a artikla (uusi) (lisätään lukuun 6: Lainsäädäntömenettelyn päättäminen)

                     65 a artikla

                     Toimielinten väliset neuvottelut lainsäädäntömenettelyissä

                                 1.

                              Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan yhteispäätösmenettelyssä käytävien neuvottelujen menettelysääntöjä (liite XVI e).

                                 2.

                              Ennen neuvottelujen aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös jäsentensä enemmistöllä ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet.

                                 3.

                              Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön, valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä.

                  Tarkistus 18

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  66 artikla

                                 1.

                           Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä
                                 sen tarkistukset muuttamatta muuten komission ehdotusta tai jos kumpikaan toimielin ei ole muuttanut komission ehdotusta,
                               puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotus on
                                 lopullisesti
                               hyväksytty.

               Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä
                     parlamentin kannan,
                   puhemies ilmoittaa täysistunnossa,
                     sen jälkeen kun teksti on viimeistelty 172 a artiklan mukaisesti,
                   että ehdotus on hyväksytty
                     sellaisena kuin se on vahvistettu parlamentin kannassa.

                                 2.

                              Ennen ilmoituksen antamista puhemies tarkistaa, että neuvoston ehdotukseen mahdollisesti tekemät tekniset mukautukset eivät vaikuta sen asiasisältöön. Epävarmoissa tapauksissa hän kuulee asiasta vastaavaa valiokuntaa. Jos käy ilmi, että tehdyt muutokset koskevat asiasisältöä, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että parlamentti vie asian toiseen käsittelyyn heti, kun työjärjestyksen 57 artiklassa esitetyt ehdot on täytetty.

                                 3.

                              Annettuaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, puhemies allekirjoittaa ehdotetun säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii yhdessä tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä 68 artiklan mukaisesti.

                  Tarkistus 19

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  68 artikla – otsikko

                  Tarkistus 20

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  68 artikla – 1 kohta

                                 1.

                              Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamat säädökset tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti.

                     Poistetaan.

                  Tarkistus 21

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  68 artikla – 7 kohta

                                 7.

                              Parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat edellä tarkoitettujen säädösten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                     Poistetaan.

                  Tarkistus 22

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  68 a artikla (uusi) (lisätään lukuun 6: Lainsäädäntömenettelyn päättäminen)

                     68 a artikla

                     Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

                     Kun hyväksytty teksti on viimeistelty 172 a artiklan mukaisesti ja kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista menettelyä noudattaen annetut säädökset, ja parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                  Tarkistus 68

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  80 a artikla – 3 kohta – 3 alakohta

                     Kyseisen valiokunnan puheenjohtaja voi
                   kuitenkin
                     poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti hyväksyä käsiteltäväksi tarkistuksia ehdotuksen muuttumattomina säilyviin osiin, jos hän pitää sitä välttämättömänä pakottavista syistä, jotka liittyvät säädöstekstin yhtenäisyyteen tai yhtenäisyyteen muiden käsiteltäväksi otettujen tarkistusten kanssa. Nämä syyt on mainittava tarkistusten kirjallisissa perusteluissa.

                     Jos asiasta vastaava valiokunta
                   kuitenkin
                     aikoo toimielinten välisen sopimuksen 8 kohdan mukaisesti esittää tarkistuksia komission ehdotuksen kodifioituihin osiin, sen on ilmoitettava aikomuksestaan viipymättä neuvostolle ja komissiolle, jonka olisi ilmoitettava valiokunnalle kantansa tarkistuksiin ennen 50 artiklan mukaista äänestystä ja ilmoitettava samalla, aikooko se peruuttaa uudelleenlaaditun ehdotuksen.

                  Tarkistus 23

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  83 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
                                 varmistaa,
                               että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksistaan neuvotteluvaltuuksiksi.

                           1.

                           Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
                                 voi päättää laatia mietinnön tai valvoa menettelyä muulla tavalla ja ilmoittaa tästä päätöksestä valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. Muilta valiokunnilta voidaan tarvittaessa pyytää lausunto 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa noudatetaan 179 artiklan 2 kohtaa, 47 artiklaa ja 47 a artiklaa.

                     Asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvien valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat varmistavat yhdessä
                  , että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksista neuvotteluvaltuuksiksi
                     sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista.

                  Tarkistus 24

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  83 artikla – 6 a kohta (uusi)

                                 6 a.

                              Ennen kuin hyväksynnästä äänestetään, asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kymmenesosa jäsenistä voi ehdottaa, että parlamentti pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta lausunnon kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Jos parlamentti hyväksyy ehdotuksen, äänestystä hyväksynnästä lykätään, kunnes yhteisöjen tuomioistuin on antanut lausuntonsa.

                  Tarkistus 25

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  97 artikla – 3 kohta

                           3.

                           Parlamentti perustaa asiakirjarekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
                                 muut asiakirjat, jotka mainitaan tämän työjärjestyksen liitteessä, saatetaan saataville suoraan parlamentin rekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.

                           3.

                           Parlamentti perustaa asiakirjojaan varten rekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
                                 tietyt muut asiakirjatyypit ovat saatavilla suoraan parlamentin asiakirjarekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.

               Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka
                     parlamentti
                   hyväksyy ja joka
                     on työjärjestyksen liitteenä
                  . Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin.

               Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka
                     puhemiehistö
                   hyväksyy ja joka
                     julkaistaan parlamentin www-sivustolla
                  . Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin
                     ; kyseiset asiakirjat annetaan tutustuttavaksi kirjallisesta hakemuksesta.

                     Parlamentin asiakirjat, jotka eivät ole saatavilla suoraan rekisterin kautta, saatetaan saataville kirjallisesta hakemuksesta.

               Puhemiehistö voi antaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Puhemiehistö voi antaa asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä. jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                  (Poistetaan liite XV.)

                  Tarkistus 26

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  103 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa mahdollisesti yksityiskohtainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

                           1.

                           Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää
                                 parlamentin
                               puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen.
                                 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja antaa julkilausuman jokaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Parlamentin
                               puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa perinpohjainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

                  Tarkistus 60

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  116 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevaan asiaan. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan jäsenille. Ne esitetään yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa tätä tarkoitusta varten varatussa luettelossa. Luettelo on julkinen ja sitä säilytetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

                           1.

                           Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvaa asiaa koskevan enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton , joka ei saa kattaa aiheita, joita käsitellään parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä. Puhemies myöntää luvan tapauskohtaisesti. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja toimitetaan jakeluun. Ne kirjataan yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa luetteloon. Luettelo on julkinen ja sitä pidetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

                  Tarkistus 27

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  116 artikla – 3 kohta

                           3.

                           Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, ja allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan.

                           3.

                           Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan
                                 ja kannanotto julkaistaan hyväksyttynä tekstinä
                              .

                  Tarkistus 28

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  116 kohta – 4 kohta

                           4.

                                 Tällainen
                               kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
                                 toimitetaan istuntojakson lopussa kannanotossa mainituille tahoille.
                                 Kannanotto sisällytetään sen istunnon pöytäkirjaan, jonka aikana siitä on ilmoitettu. Tämä julkaiseminen on osoituksena menettelyn päättymisestä

                           4.

                                 Menettely päättyy, kun
                               kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
                                 välitetään
                               kannanotossa mainituille tahoille istuntojakson lopussa.

                  Tarkistus 29

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  131 a artikla

               Esittelijän pyynnöstä tai puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta parlamentti voi myös päättää, että esittelijä esittelee täysistunnossa lyhyesti asian, josta ei tarvitse käydä laajaa keskustelua. Tässä tapauksessa komissiolla on mahdollisuus käyttää puheenvuoro ja kenellä tahansa jäsenellä on oikeus ottaa kantaa asiaan jättämällä kirjallinen lisälausuma 142 artiklan 7 kohdan mukaisesti
                  .

               Esittelijän pyynnöstä tai puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta parlamentti voi myös päättää, että esittelijä esittelee täysistunnossa lyhyesti asian, josta ei tarvitse käydä laajaa keskustelua. Tässä tapauksessa komissio saa mahdollisuuden vastata, minkä jälkeen käydään enintään kymmenen minuuttia kestävä keskustelu, jonka kuluessa puhemies voi antaa enintään minuutin pituisen puheenvuoron jäsenelle, joka pyytää sitä kiinnittämällä puhemiehen huomion
                  .

                  Tarkistukset 30 ja 66

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  142 artikla

               Puheajan jakaminen

               Puheajan jakaminen
                     ja puhujaluettelo

                           1.

                           Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua.

                           1.

                           Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua.

                                 1 a.

                              Jäsen ei saa käyttää puheenvuoroa, ellei puhemies ole sitä hänelle myöntänyt. Jäsenet puhuvat paikaltaan ja osoittavat puheenvuoronsa puhemiehelle. Jos puhuja poikkeaa käsiteltävästä asiasta, puhemies kehottaa häntä palaamaan asiaan.

                                 1 b.

                              Puhemies voi laatia tietyn keskustelun ensimmäistä osaa varten puhujaluettelon, joka käsittää yhden tai useamman puheenvuorokierroksen, jossa puheenvuoron käyttää halutessaan kukin poliittinen ryhmä ryhmien koon mukaisessa järjestyksessä sekä yksi sitoutumaton jäsen.

                           2.

                           Puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

                           2.

                                 Kyseiseen keskustelun osaan varattu
                               puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

                           a)

                           ensimmäinen osa puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken;

                           a)

                           ensimmäinen osuus puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken;

                           b)

                              jäljellä oleva puheaika jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa;

                           b)

                              toinen osuus puheajasta jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa;

                           c)

                           sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuun poliittisille ryhmille myönnettävään puheaikaan.

                           c)

                           sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuihin poliittisille ryhmille myönnettäviin puheaikaosuuksiin.

                           3.

                           Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan.

                           3.

                           Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan.

                                 3 a.

                              Jäljelle jäävää keskusteluun varattua aikaa ei myönnetä kenellekään erityisesti etukäteen. Sen sijaan puhemies myöntää jäsenille pääsääntöisesti enintään minuutin pituisia puheenvuoroja. Puhemies varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että eri poliittisia näkökantoja ja jäsenvaltioita edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron.

                                 3 b.

                              Etusija voidaan pyynnöstä antaa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle tai esittelijälle ja poliittisten ryhmien puheenjohtajille, jotka haluavat puhua ryhmänsä puolesta, tai heidän sijaisinaan toimiville jäsenille.

                                 3 c.

                              Puhemies voi antaa puheenvuoron jäsenille, jotka sinistä korttia nostamalla osoittavat haluavansa esittää toiselle jäsenelle enintään puoli minuuttia kestävän kysymyksen tämän puheenvuoron kuluessa, jos puhuja hyväksyy tämän ja jos puhemies on vakuuttunut, että keskustelu ei tästä häiriinny.

                           4.

                           Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista pyynnöistä, muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan.

                           4.

                           Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista esityksistä eikä muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan.

                                 4 a.

                              Puhemies voi poistattaa sanatarkoista istuntoselostuksista puheenvuorot, jotka on pidetty ilman ennalta myönnettyä lupaa tai joiden kesto ylittää jäsenelle myönnetyn puheajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta puhemiehen muuta järjestyksenpidollista toimivaltaa.

                           5.

                           Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää uusi puheenvuoro erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi.

                           5.

                           Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää lisäpuheenvuoroja erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi.

                           6.

                           Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävästä asianmukaisesta puheajasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista.

                           6.

                           Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävän puheajan asianmukaisesta jaosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista.

                           7.

                           Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

                           7.

                           Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

                  (141 ja 143 artikla raukeavat.)

                  Tarkistus 32

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  150 artikla – 6 kohta – 2 a alakohta (uusi)

                     Kun läsnä on vähemmän kuin 100 parlamentin jäsentä, parlamentti ei voi päättää toisin, jos vähintään yksi kymmenesosa läsnä olevista jäsenistä sitä vastustaa.

                  Tarkistus 33

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  156 artikla

               Kun täysistunnon käsiteltäväksi jätettyyn mietintöön on esitetty enemmän kuin viisikymmentä tarkistusta, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan pyytää tätä valiokuntaa kokoontumaan tarkistusten käsittelemiseksi. Jos tarkistus ei tässä vaiheessa saa valiokunnan jäsenten yhden kymmenesosan kannatusta, siitä ei voida äänestää täysistunnossa.

               Kun täysistunnon käsiteltäväksi jätettyyn mietintöön on esitetty enemmän kuin 50 tarkistusta
                     ja kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä
                  , puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan pyytää tätä valiokuntaa kokoontumaan
                     kyseisten
                   tarkistusten
                     ja pyyntöjen
                   käsittelemiseksi. Jos tarkistusta taikka kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä
                   ei tässä vaiheessa kannata vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä, siitä ei äänestetä täysistunnossa.

                  Tarkistus 34

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  157 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi säännöstä tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
                                 joista jokaisella
                               on oma merkityksensä
                                 ja
                               normatiivinen arvonsa.

                           1.

                           Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
                                 joilla
                               on oma merkityksensä
                                 ja/tai
                               normatiivinen arvonsa.

                  Tarkistus 35

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  159 a artikla (uusi)

                     159 a artikla

                     Lopullinen äänestys

                     Parlamentin äänestäessä lainsäädäntöehdotuksesta yhtenä kokonaisuutena ja/tai tällaista ehdotusta koskevassa lopullisessa äänestyksessä äänestys on toimitettava nimenhuutoäänestyksenä koneäänestysjärjestelmää käyttäen.

                  Tarkistus 36

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  160 artikla – 1 kohta

                           1.

                           Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan mukaisten tapausten lisäksi nimenhuutoäänestys suoritetaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa.

                           1.

                           Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan
                                 ja 159 a artiklan
                               mukaisten tapausten lisäksi äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa.

                  Tarkistus 37

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  160 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

                           2.

                           Nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.

                           2.

                                 Nimenhuutoäänestys toimitetaan koneäänestyksenä. Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa,
                               nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.

                  Tarkistus 38

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  162 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

                           4.

                           Kahdesta
                                 kuuteen
                               arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet.

                           4.

                           Kahdesta
                                 kahdeksaan
                               arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet
                                 , paitsi jos toimitetaan koneäänestys
                              .

                  Tarkistus 39

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  172 artikla

                           1.

                           Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
                                 joka sisältää
                               parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

                           1.

                           Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
                                 jossa esitetään istunnon kulku,
                               parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

                  Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä tarkoitetaan päätöksillä myös kaikkia parlamentin hyväksymiä tarkistuksia, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 52 artiklan 1 kohdan tai neuvoston
                  yhteinen
                  kanta 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

                  Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä
                  tässä määräyksessä
                  tarkoitettuja päätöksiä ovat myös kaikki parlamentin hyväksymät tarkistukset, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 52 artiklan 1 kohdan
                  mukaisesti
                  tai neuvoston kanta 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

                     Parlamentin hyväksymät tekstit jaetaan erikseen. Jos parlamentin hyväksymä lainsäädäntöteksti sisältää tarkistuksia, siitä julkaistaan konsolidoitu versio.

                           2.

                           Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi.

                           2.

                           Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi.

                           3.

                           Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
                                 pöytäkirjasta
                               korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron.

                           3.

                           Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
                                 aiheesta
                               korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron.

                           4.

                           Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                                 kuukauden kuluessa
                              .

                           4.

                           Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                  Tarkistus 40

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  172 a artikla (uusi)

                     172 a artikla

                     Hyväksytyt tekstit

                                 1.

                              Parlamentin hyväksymät tekstit julkaistaan viipymättä äänestyksen jälkeen. Ne annetaan parlamentin vahvistettavaksi yhdessä kyseisen istunnon pöytäkirjan kanssa ja säilytetään parlamentin arkistossa.

                                 2.

                              Parlamentin hyväksymät tekstit viimeistellään oikeudellisesti ja kielellisesti puhemiehen alaisuudessa. Jos teksti on hyväksytty parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen, kyseiset toimielimet tekevät viimeistelyn tiiviissä yhteistyössä ja keskinäisessä yhteisymmärryksessä.

                                 3.

                              Jos parlamentin ilmaiseman tahdon mukaisesti tekstin yhtenäisyys ja laatu edellyttävät mukautuksia, jotka ovat merkittävämpiä kuin kirjoitusvirheiden korjaaminen tai jotka ovat tarpeen kaikkien kieliversioiden yhdenmukaisuuden, niiden kielellisen oikeellisuuden ja terminologian yhtenäisyyden varmistamiseksi, noudatetaan 204 a artiklassa määrättyä menettelyä.

                                 4.

                              EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen hyväksytyt parlamentin kannat esitetään konsolidoituna tekstinä. Jos parlamentin äänestys ei perustu neuvoston kanssa saavutettuun sopimukseen, konsolidoidussa tekstissä yksilöidään kaikki hyväksytyt tarkistukset.

                                 5.

                              Viimeistelyn jälkeen puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat hyväksytyt tekstit, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                  Tarkistus 41

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  175 artikla

                     Väliaikaisten valiokuntien
                   asettaminen

                     Erityisvaliokuntien
                   asettaminen

               Parlamentti voi puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta milloin tahansa asettaa
                     väliaikaisia valiokuntia
                  , joiden toimivalta, kokoonpano ja toimikausi määritellään samalla kun niiden asettamisesta päätetään; valiokuntien toimikausi saa olla korkeintaan kaksitoista kuukautta, jollei parlamentti toimikauden päättyessä pidennä sitä.

               Parlamentti voi puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta milloin tahansa asettaa
                     erityisvaliokuntia
                  , joiden toimivalta, kokoonpano ja toimikausi määritellään samalla kun niiden asettamisesta päätetään; valiokuntien toimikausi saa olla korkeintaan 12 kuukautta, jollei parlamentti toimikauden päättyessä pidennä sitä.

                  Koska työjärjestyksen mukaisesti
                  väliaikaisten valiokuntien
                  toimivallasta, kokoonpanosta ja toimikaudesta päätetään valiokuntien asettamisen yhteydessä, parlamentti ei voi myöhemmin laajentaa eikä rajoittaa valiokuntien toimivaltaa.

                  Koska työjärjestyksen mukaisesti
                  erityisvaliokuntien
                  toimivallasta, kokoonpanosta ja toimikaudesta päätetään valiokuntien asettamisen yhteydessä, parlamentti ei voi myöhemmin laajentaa eikä rajoittaa valiokuntien toimivaltaa.

                  Tarkistus 42

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  177 artikla – 1 kohta – tulkinta (uusi)

                     Poliittisten ryhmien suhteelliset osuudet paikoista eivät saa poiketa lähimmästä tarkoituksenmukaisesta kokonaisluvusta. Jos poliittinen ryhmä päättää olla ottamatta paikkoja valiokunnassa, kyseiset paikat jätetään vapaiksi ja valiokunnan kokoa pienennetään vastaavalla paikkamäärällä. Poliittiset ryhmät eivät saa vaihtaa paikkoja keskenään.

                  Tarkistus 43

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  179 artikla – 2 kohta

                           2.

                           Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa.
                                 Asiasta ilmoitetaan valiokuntien puheenjohtajakokoukselle, joka voi antaa suosituksen puheenjohtajakokoukselle
                              . Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
                                 työviikon
                               kuluessa
                                 toimivaltakysymyksen käsiteltäväksi jättämisestä
                              .
                                 Muussa tapauksessa kysymys otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle päätöstä varten
                              .

                           2.

                           Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa. Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
                                 viikon
                               kuluessa
                                 valiokuntien puheenjohtajakokouksen suosituksen perusteella tai, jos tällaista suositusta ei esitetä, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan suosituksesta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

                  Tarkistus 44

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  179 artikla – 2 kohta – tulkinta (uusi)

                     Valiokuntien puheenjohtajat voivat sopia toisten valiokuntien puheenjohtajien kanssa asian antamisesta tietyn valiokunnan käsiteltäväksi, edellyttäen, että tarvittaessa saadaan lupa valiokuntien yhteistyömenettelyyn 47 artiklan perusteella.

                  Tarkistus 45

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  182 a artikla (uusi)

                     182 a artikla

                     Valiokunnan koordinaattorit ja varjoesittelijät

                                 1.

                              Poliittiset ryhmät voivat valita yhden jäsenistään koordinaattoriksi.

                                 2.

                              Valiokunnan puheenjohtaja pyytää tarvittaessa valiokunnan koordinaattoreita valmistelemaan päätöksiä, jotka valiokunnan on määrä tehdä, erityisesti sovellettavasta menettelystä ja esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittämisestä. Valiokunta voi valtuuttaa koordinaattorit tekemään tiettyjä päätöksiä, lukuun ottamatta mietintöjen, lausuntojen ja tarkistusten hyväksymistä koskevia päätöksiä. Varapuheenjohtajat voidaan kutsua valiokunnan koordinaattoreiden kokouksiin neuvonantajina. Koordinaattorit pyrkivät yksimielisyyteen. Jos yksimielisyyteen ei päästä, he voivat toimia vain sellaisen enemmistön tuella, joka selvästi edustaa valiokunnan suurta enemmistöä, kun otetaan huomioon eri poliittisten ryhmien suhteellinen osuus.

                                 3.

                              Poliittiset ryhmät voivat nimetä kutakin mietintöä varten varjoesittelijän, joka seuraa mietinnön käsittelyn etenemistä ja pyrkii valiokunnassa sovitteluratkaisuihin ryhmän puolesta. Heidän nimensä on ilmoitettava puheenjohtajalle. Valiokunta voi koordinaattoreiden ehdotuksesta erityisesti päättää, että varjoesittelijä on mukana pyrittäessä pääsemään sopimukseen neuvoston kanssa yhteispäätösmenettelyssä.

                  Tarkistus 46

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  184 artikla

               Valiokunnan kokouksen pöytäkirja jaetaan kaikille valiokunnan jäsenille ja annetaan valiokunnan hyväksyttäväksi
                     seuraavassa kokouksessa
                  .

               Valiokunnan jokaisen kokouksen pöytäkirja jaetaan kaikille valiokunnan jäsenille ja annetaan valiokunnan hyväksyttäväksi.

                  Tarkistus 47

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  186 artikla

               Valiokuntien kokouksissa noudatetaan 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141 artiklaa ja 143 artiklan 1 kohtaa, 146, 148, 150–153, 155 artiklaa ja 157 artiklan 1 kohtaa sekä 158, 159, 161, 162, 164 - 167, 170 ja 171 artiklaa soveltuvin osin.

               Valiokuntien kokouksissa noudatetaan 11, 12, 13, 16, 17,
                     34–41,
                   140, 141 artiklaa ja 143 artiklan 1 kohtaa, 146, 148, 150–153, 155 artiklaa ja 157 artiklan 1 kohtaa sekä 158, 159, 161, 162, 164–167, 170 ja 171 artiklaa soveltuvin osin.

                  Tarkistus 48

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  188 artikla – 6 a kohta (uusi)

                                 6 a.

                              Valiokunta antaa valtuuskunnan puheenjohtajalle tilaisuuden tulla kuulluksi, kun esityslistalla on valtuuskunnan vastuualueeseen kuuluva asia. Samaa sovelletaan valtuuskunnan kokouksissa kyseisen valiokunnan puheenjohtajaan tai esittelijään.

                  Tarkistus 49

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  192 artikla – 1 a kohta (uusi)

                                 1 a.

                              Jos mietinnössä käsitellään erityisesti Euroopan unionin lainsäädännön soveltamista tai tulkintaa tai jos siinä ehdotetaan muutoksia voimassa olevaan lainsäädäntöön, asiakysymyksestä vastaava valiokunta osallistuu yhteistyöhön 46 artiklan 1 kohdan ja 47 artiklan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan mukaisesti. Asiasta vastaava valiokunta hyväksyy ilman äänestystä päätöslauselmaesityksen osiksi ehdotukset, jotka se saa asiakysymyksestä vastaavalta valiokunnalta ja jotka koskevat Euroopan unionin lainsäädännön soveltamista tai tulkintaa taikka voimassa olevaan lainsäädäntöön tehtäviä muutoksia. Jos asiasta vastaava valiokunta ei hyväksy näitä ehdotuksia, yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää ne suoraan täysistunnon käsiteltäväksi.

                  Tarkistus 50

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  204 artikla – c a alakohta (uusi)

                                 c a)

                                 parlamentin asianomaisten elinten antamat suuntaviivat ja menettelysäännöt (liitteet XVI a, XVI b ja XVI e).


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               9.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 264/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1814,
   annettu 6 päivänä lokakuuta 2015,
   markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (3) on perustettu kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa, jäljempänä ’unionin päästökauppajärjestelmä’, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi sekä kustannustehokkaasti että taloudellisesti.

               (2)

               Päätelmien, jotka 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista, mukaan Euroopan unionin tärkein väline unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen saavuttamiseksi on toimiva ja uudistettu unionin päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu väline, jolla markkinoita vakautetaan.

               (3)

               Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen Euroopan hiilimarkkinoiden toiminnasta.

               (4)

               Euroopan hiilimarkkinoiden tilaa vuonna 2012 käsitelleessä kertomuksessaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio totesi, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla tartutaan tarjonnan ja kysynnän välisiin rakenteellisiin epäsuhtiin. Vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita koskevassa vaikutustenarvioinnissa todetaan, että näiden epäsuhtien odotetaan jatkuvan eikä niihin voida riittävästi tarttua mukauttamalla lineaarista kehityspolkua kyseisissä puitteissa asetettavaan tiukempaan tavoitteeseen. Muuttamalla lineaarista kerrointa muutetaan ainoastaan vähitellen unioninlaajuista päästöoikeuksien kokonaismäärää. Näin ollen ylijäämä vähenisi ainoastaan vähitellen, jolloin markkinoiden olisi jatkossa toimittava yli vuosikymmenen ajan siten, että niillä olisi noin kahden miljardin tai tätä suurempi päästöoikeuden ylijäämä, jolloin unionin päästökauppajärjestelmä ei antaisi toivottua investointisignaalia hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkaasti eikä lisäisi talouskasvua ja työllisyyttä edistäviä vähähiilisiä innovaatioita.

               (5)

               Jotta voidaan tarttua tähän ongelmaan ja saada unionin päästökauppajärjestelmästä kestävämpi tarjonnan ja kysynnän epäsuhtien varalta ja näin mahdollistaa asianmukaisesti toimivat unionin päästökauppamarkkinat, vuonna 2018 olisi perustettava markkinavakausvaranto, jäljempänä ’varanto’, jonka olisi oltava toiminnassa vuonna 2019. Varanto lisää myös synergioita muiden ilmasto- ja energiapoliittisten toimien kanssa. Jotta voidaan säilyttää mahdollisimman suuri ennustettavuus, olisi annettava selkeät säännöt päästöoikeuksien lisäämisestä varantoon sekä niiden vapauttamisesta siitä. Varannon on tarkoitus toimia siten, että huutokaupattavien päästöoikeuksien vuosittaisiin määriin tehdään mukautuksia. Mikäli edellytykset täyttyvät, vuodesta 2019 alkaen huutokaupattavien päästöoikeuksien määristä olisi vähennettävä ja varantoon olisi lisättävä joka vuosi päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia komission uusimmassa liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien määrää koskevassa julkaisussa vahvistetusta liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien määrästä. Tiettynä vuonna vastaava määrä päästöoikeuksia olisi vapautettava varannosta jäsenvaltioille samassa suhteessa ja järjestyksessä kuin lisättäessä päästöoikeuksia varantoon ja lisättävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määrään, jos sovellettava liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärä on alle 400 miljoonaa.

               (6)

               Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi ilman aiheetonta viivästystä sen jälkeen, kun komissio on julkaissut liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärän kyseisen vuoden 15 päivään toukokuuta mennessä, varmistettava, että yhteisen huutokauppapaikan ja tapauksen mukaan muiden huutokauppapaikkojen huutokauppojen aikatauluja mukautetaan varantoon lisättyjen tai varannosta vapautettavien päästöoikeuksien huomioon ottamiseksi. Huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän mukauttaminen olisi jaettava 12 kuukauden jaksolle alkaen siitä, kun sovellettavaan huutokaupan aikatauluun on tehty muutos. Koska huutokauppaprosessin on toimittava moitteettomasti, komission asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 (4) olisi tarvittaessa vahvistettava mukauttamista koskevat yksityiskohtaiset säännökset.

               (7)

               Varannon perustamisen lisäksi direktiiviin 2003/87/EY olisi tehtävä joitakin tähän liittyviä muutoksia yhdenmukaisuuden ja unionin päästökauppajärjestelmän sujuvan toiminnan varmistamiseksi. Direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpano voi johtaa siihen, että suuria määriä päästöoikeuksia huutokaupataan kunkin päästökauppakauden lopussa, mikä voisi heikentää markkinoiden vakautta. Jotta voidaan välttää päästöoikeuksien tarjonnan epäsuhtainen markkinatilanne yhden päästökauppakauden lopussa ja seuraavan alussa, millä voisi mahdollisesti olla häiritseviä vaikutuksia markkinoihin, olisi säädettävä siitä, että osa yhden päästökauppakauden lopussa tapahtuneesta mahdollisesta suuresta tarjonnan lisääntymisestä huutokaupataan seuraavan päästökauppakauden kahden ensimmäisen vuoden aikana. Jotta voidaan parantaa entisestään Euroopan hiilimarkkinoiden vakautta ja välttää lisäämästä tarjontaa keinotekoisesti vuonna 2013 alkaneen päästökauppakauden loppua kohti, ne päästöoikeudet, joita ei ole jaettu laitoksille direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 7 kohdan nojalla, ja päästöoikeudet, joita ei ole jaettu laitoksille kyseisen direktiivin 10 a artiklan 19 ja 20 kohdan soveltamisen seurauksena, jäljempänä ’jakamattomat päästöoikeudet’, olisi lisättävä varantoon vuonna 2020. Komission olisi tarkasteltava direktiiviä 2003/87/EY näiden jakamattomien päästöoikeuksien osalta ja tarvittaessa esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotus lisätoimia koskevista vaihtoehdoista.

               (8)

               Kaavailtu 300 miljoonan päästöoikeuden lisäys vuonna 2019 ja 600 miljoonan päästöoikeuden lisäys vuonna 2020 komission asetuksessa (EU) N:o 176/2014 (5) määritetyn mukaisesti vesittäisi varannon tavoitteen korjata tarjonnan ja kysynnän välisiä rakenteellisia epäsuhtia. Tämän vuoksi 900:aa miljoonaa päästöoikeutta ei tulisi huutokaupata vuosina 2019 ja 2020, vaan ne olisi lisättävä varantoon.

               (9)

               On tärkeää, että unionin päästökauppajärjestelmä kannustaa hiilitehokkaaseen kasvuun ja että suojataan niiden unionin teollisuudenalojen kilpailukyky, joihin kohdistuu todellinen hiilivuotoriski. Edellä mainituissa päätelmissä, jotka Eurooppa-neuvosto antoi vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista, annettiin selkeät ohjeet maksutta tapahtuvaa päästöoikeuksien jakoa ja hiilivuotoa koskevien säännösten jatkamisesta vuoden 2020 jälkeen. Näiden strategisten suuntaviivojen perusteella komission olisi uudelleentarkasteltava direktiiviä 2003/87/EY ja erityisesti sen 10 a artiklaa, ja esitettävä ehdotus mainitun direktiivin tarkistamiseksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä. Kun tavoitteena on taata tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille, uudelleentarkastelun yhteydessä olisi harkittava myös yhdenmukaistettuja järjestelyjä välillisten kustannusten korvaamiseksi unionin tasolla. Kyseisen uudelleentarkastelun yhteydessä olisi harkittava myös sitä, olisiko enintään 50 miljoonaa jakamatonta päästöoikeutta käytettävä täydentämään nykyisiä varoja, joilla tuetaan kyseisen direktiivin 10 a artiklan 8 kohdassa tarkoitettuja hankkeita ja vähähiilisiä teollisia innovaatiohankkeita ja kaikissa jäsenvaltioissa toteutettavia hankkeita, pienimuotoiset hankkeet mukaan lukien, ennen vuotta 2021.

               (10)

               Komission olisi tarkasteltava varannon toimintaa vuotuisessa hiilimarkkinakertomuksessaan. Tässä kertomuksessa olisi otettava huomioon asian kannalta merkitykselliset vaikutukset kilpailukykyyn, erityisesti teollisuuden alalla, mukaan lukien suhteessa BKT:hen sekä työllisyyttä ja investointeja kuvaavat indikaattorit. Lisäksi komission olisi kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta ja tämän jälkeen säännöllisin väliajoin tarkasteltava uudelleen varannon toimintaa sen soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella. Varannon toiminnan uudelleentarkastelussa olisi erityisesti tarkasteltava sitä, ovatko säännöt päästöoikeuksien lisäämisestä varantoon ja siitä vapauttamisesta asianmukaisia suhteessa tavoitteeseen eli tarjonnan ja kysynnän välisten rakenteellisten epäsuhtien korjaamiseen. Uudelleentarkastelun yhteydessä olisi tehtävä markkinatasapainon analyysi, jossa otetaan huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tarjontaan ja kysyntään vaikuttavat tekijät, ja samoin olisi arvioitava sen ennalta määrätyn vaihteluvälin soveltuvuutta, jonka perusteella tehdään mukautuksia huutokaupattavien päästöoikeuksien vuosittaisiin määriin, sekä liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärään sovellettavaa prosenttiosuutta. Jos analyysista käy ilmi, että vaihteluväli ei ole enää soveltuva, kun otetaan huomioon markkinakehityksen muutokset ja tarkasteluajankohtana saatavilla oleva uusi tieto, komission olisi viipymättä esitettävä ehdotus tällaisen tilanteen korjaamiseksi. Uudelleentarkastelun yhteydessä olisi tarkasteltava myös varannon vaikutusta kasvuun, työllisyyteen, unionin teollisuuden kilpailukykyyn sekä hiilivuotoriskiin. Varannon toimintaa koskevan uudelleentarkastelun olisi oltava puolueeton, ja siinä olisi otettava huomioon tarve säilyttää sääntelyn vakaus ja varmistaa pitkän aikavälin ennustettavuus siirryttäessä vähähiiliseen talouteen.

               (11)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, jotka ovat markkinavakausvarannon perustaminen ja sen toimintaan saattaminen unionissa, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (12)

               Näin ollen direktiivi 2003/87/EY olisi muutettava tämän mukaisesti,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Markkinavakausvaranto
   1.   Perustetaan markkinavakausvaranto vuonna 2018 ja aloitetaan päästöoikeuksien lisääminen varantoon 1 päivänä tammikuuta 2019.
   2.   Huutokaupattavien päästöoikeuksien määristä vuosina 2014–2016 vähennettyjä 900:aa miljoonaa päästöoikeutta, jotka on määritetty direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyssä asetuksessa (EU) N:o 176/2014, ei lisätä vuosina 2019 ja 2020 huutokaupattavien päästöoikeuksien määriin, vaan ne lisätään varantoon.
   3.   Päästöoikeudet, joita ei ole jaettu laitoksille direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 7 kohdan nojalla, ja päästöoikeudet, joita ei ole jaettu laitoksille kyseisen direktiivin 10 a artiklan 19 ja 20 kohdan soveltamisen seurauksena, lisätään varantoon vuonna 2020. Komissio tarkastelee direktiiviä 2003/87/EY kyseisten jakamattomien päästöoikeuksien osalta ja tarvittaessa esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen.
   4.   Komissio julkaisee kunakin vuonna liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärän seuraavan vuoden 15 päivään toukokuuta mennessä. Liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärän perustana kunakin vuonna on kyseisen kauden aikana 1 päivästä tammikuuta 2008 myönnettyjen päästöoikeuksien kumulatiivinen määrä, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka kyseisenä kautena on myönnetty direktiivin 2003/87/EY 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sekä laitosten hyödyntämät oikeudet käyttää unionin päästökauppajärjestelmän nojalla kansainvälisiä hyvityksiä ennen 31 päivää joulukuuta kyseisenä vuonna syntyneiden päästöjen osalta; tästä vähennetään unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvista laitoksista peräisin olevat todennettujen päästöjen kumulatiiviset määrät tonneina 1 päivän tammikuuta 2008 ja kyseisen vuoden 31 päivän joulukuuta väliseltä ajalta, direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti mitätöidyt päästöoikeudet sekä varannossa olevien päästöoikeuksien määrä. Huomioon ei oteta vuosien 2005 ja 2007 välisenä kolmivuotiskautena syntyneitä päästöjä sekä näitä päästöjä varten myönnettyjä päästöoikeuksia. Ensimmäisen kerran määrä julkaistaan viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2017.
   5.   Kunakin vuonna direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärästä, sellaisena kuin tämä on vahvistettu tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa uusimmassa julkaisussa, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksolla alkaen kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä, ellei varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä ole alle 100 miljoonaa. Varannon ensimmäisenä toimintavuonna päästöoikeuksia lisätään tammikuun 1 päivän ja syyskuun 1 päivän välisenä aikana varantoon myös 8 prosenttia liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärästä (mikä merkitsee 1:tä prosenttia kutakin kalenterikuukautta kohden), sellaisena kuin tämä on vahvistettu uusimmassa julkaisussa.
   Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja päästöoikeuksia ei 31 päivään joulukuuta 2025 saakka oteta huomioon määritettäessä jäsenvaltioiden osuuksia kyseisestä kokonaismäärästä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän kohdan mukaisesti vähennettävien päästöoikeuksien kokonaismäärään.
   6.   Jos jonakin vuonna liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärä on alle 400 miljoonaa, varannosta vapautetaan 100 miljoonaa päästöoikeutta ja ne lisätään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärään. Jos varannossa on alle 100 miljoonaa päästöoikeutta, kaikki varannossa olevat päästöoikeudet vapautetaan tämän kohdan nojalla.
   7.   Jos jonakin vuonna ei sovelleta tämän artiklan 6 kohtaa ja hyväksytään toimenpiteitä direktiivin 2003/87/EY 29 a artiklan nojalla, varannosta vapautetaan 100 miljoonaa päästöoikeutta ja ne lisätään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärään. Jos varannossa on alle 100 miljoonaa päästöoikeutta, kaikki varannossa olevat päästöoikeudet vapautetaan tämän kohdan nojalla.
   8.   Jos liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärän julkaisemisen jälkeen ryhdytään toimiin 5, 6 tai 7 kohdan nojalla, huutokauppojen aikatauluissa otetaan huomioon varantoon lisätyt päästöoikeudet tai varannosta vapautetut päästöoikeudet. Päästöoikeudet lisätään varantoon tai vapautetaan siitä 12 kuukauden jaksolla. Jos päästöoikeuksia vapautetaan varannosta 6 tai 7 kohdan mukaisesti, riippumatta siitä, minä aikana vapauttaminen tapahtuu, niitä vapautetaan jäsenvaltioille samassa suhteessa kuin lisättäessä päästöoikeuksia varantoon ja myös samassa järjestyksessä kuin lisättäessä päästöoikeuksia varantoon.
   2 artikla
   Muutokset direktiiviin 2003/87/EY
   Muutetaan direktiivi 2003/87/EY seuraavasti:

               1)

               Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

                           a)

                           korvataan 1 kohta seuraavasti:
                           ”1.   Jäsenvaltioiden on vuodesta 2019 huutokaupattava kaikki päästöoikeudet, joita ei myönnetä maksutta 10 a ja 10 c artiklan mukaisesti ja joita ei lisätä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814 (6) perustettuun markkinavakausvarantoon.

                              (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 264, 9.10.2015, s. 1).;”"

                           b)

                           lisätään 1 kohdan jälkeen kohta seuraavasti:
                           ”1 a.   Jos jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrä kunkin tämän direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kauden viimeisenä vuonna ylittää yli 30 prosentilla huutokaupattavien päästöoikeuksien odotetun keskimääräisen määrän seuraavan kauden kahtena ensimmäisenä vuonna ennen päätöksen (EU) 2015/1814 1 artiklan 5 kohdan soveltamista, kaksi kolmannesta määrien välisestä erosta on vähennettävä huutokaupattavien päästöoikeuksien määristä kauden viimeisenä vuonna ja lisättävä tasaerinä jäsenvaltioiden huutokauppaamiin määriin seuraavan kauden kahtena ensimmäisenä vuonna.”

               2)

               Korvataan 13 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
               ”Jäsenvaltioiden on myönnettävä päästöoikeuksia henkilöille kuluvaa kautta varten korvatakseen näiden hallussa olevat päästöoikeudet, jotka mitätöidään ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Vastaavasti markkinavakausvarannossa pidetyt päästöoikeudet, jotka eivät enää ole voimassa, on korvattava päästöoikeuksilla, jotka ovat voimassa kuluvana kautena.”

         3 artikla
   Uudelleentarkastelu
   Komissio seuraa varannon toimintaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdassa säädetyssä kertomuksessa. Kertomuksessa olisi otettava huomioon asian kannalta merkitykselliset vaikutukset kilpailukykyyn, erityisesti teollisuuden alalla, mukaan lukien suhteessa BKT:hen sekä työllisyyttä ja investointeja kuvaavat indikaattorit. Kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta ja tämän jälkeen viiden vuoden välein komissio tarkastelee varantoa unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja tekee tarvittaessa ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kussakin uudelleentarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään varantoon tämän päätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti lisättävien päästöoikeuksien määrä, sekä liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysarvon numeeriseen arvoon ja tämän päätöksen 1 artiklan 6 tai 7 kohdan mukaisesti varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään. Uudelleentarkastelunsa yhteydessä komissio tarkastelee myös varannon vaikutusta kasvuun, työllisyyteen, unionin teollisuuden kilpailukykyyn sekä hiilivuotoriskiin.
   4 artikla
   Siirtymäsäännös
   Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohtaa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/29/EY (7), sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2018.
   5 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 6 päivänä lokakuuta 2015.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. SCHMIT

      (1)  EUVL C 424, 26.11.2014, s. 46.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. heinäkuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 18. syyskuuta 2015.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

      (4)  Komission asetus (EU) N:o 1031/2010, annettu 12 päivänä marraskuuta 2010, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisen kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokaupan ajoituksesta, hallinnoinnista ja muista näkökohdista (EUVL L 302, 18.11.2010, s. 1).

      (5)  Komission asetus (EU) N:o 176/2014, annettu 25 päivänä helmikuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 1031/2010 muuttamisesta erityisesti vuosina 2013–2020 huutokaupattavien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien määrän vahvistamiseksi (EUVL L 56, 26.2.2014, s. 11).

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63).


title: Komission päätös (EU) 2016/547, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisen pöytäkirjan muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               8.4.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 94/14

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/547,
   annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016,
   Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisen pöytäkirjan muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisen pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta 16 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/785/EU (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisen kalastuskumppanuussopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’, joka on hyväksytty neuvoston asetuksella (EY) N:o 764/2006 (3), 10 artiklalla perustetaan sekakomitea valvomaan kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa ja erityisesti sopimuksen toimeenpanemista, tulkintaa ja asianmukaista soveltamista. Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisen pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, joka on hyväksytty päätöksellä 2013/785/EU, 5 artiklassa valtuutetaan sekakomitea hyväksymään pöytäkirjan muutokset.

               (2)

               Sekakomitea kokoontui Brysselissä 14–16 päivänä lokakuuta 2015 hyväksyäkseen pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämän tiettyjen teknisten toimenpiteiden muutoksen. Kyseessä olivat luokassa ”Pohjakalastus” sallittujen pitkäsiima-alusten lukumäärän ja vetoisuuden uudelleenjakaminen, sillä kyseisessä alaluokassa oli havaittu alikäyttöä, ja saaliiden koostumus luokassa ”Teollinen pelaginen kalastus”, jotta kalastustoiminta kyseisessä luokassa voisi jatkua.

               (3)

               Komissio toimitti neuvostolle ennen sekakomitean kyseistä kokousta valmistelevan asiakirjan, jossa esitettiin unionin suunnitellun kannan yksityiskohdat.

               (4)

               Neuvosto hyväksyi unionin suunnitellun kannan päätöksen 2013/785/EU liitteessä olevan 3 kohdan mukaisesti.

               (5)

               Pitkäsiima-alusten lukumäärän ja vetoisuuden uudelleenjakamiseen liittyvät toimenpiteet kirjattiin sekakomitean kyseisen kokouksen pöytäkirjaan ja saaliiden koostumusta luokassa ”Teollinen pelaginen kalastus” koskevat toimenpiteet vahvistettiin Marokon maatalous- ja merikalastusministeriön 13 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä nro 510/11.

               (6)

               Saalismäärien lisääntyminen lajiryhmässä sardiini/sardinella-suku kompensoituu vastaavalla saalismäärien pienenemisellä lajiryhmässä piikkimakrilli/makrilli/sardellit sivusaaliiden prosenttiosuuksien pysyessä ennallaan.

               (7)

               Nämä muutokset olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta.

               (8)

               On tarpeen säätää näiden toimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta 13 päivästä marraskuuta 2015 alkaen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisen pöytäkirjan teknisten selvitysten nro 4 ja 6 muutokset, jotka on hyväksytty kyseisen sopimuksen 10 artiklalla perustetussa sekakomiteassa ja jotka perustuvat tämän päätöksen liitteissä I ja II esitettyihin pöytäkirjan otteeseen ja kirjeen nro 510/11 otteeseen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 13 päivästä marraskuuta 2015.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 349, 21.12.2013, s. 1.

      (2)  EUVL L 141, 29.5.2006, s. 4.

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 764/2006, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä (EUVL L 141, 29.5.2006, s. 1).

      LIITE I

         Ote Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisellä kalastuskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean 14–16 päivänä lokakuuta 2015 pitämän kokouksen pöytäkirjasta

      Koska on havaittu alikäyttöä pitkäsiima-alusten alaluokassa ja Euroopan unioni on pyytänyt sallitun vetoisuuden tarkistamista, Marokko ehdottaa, että sallittujen alusten lukumäärä ja vetoisuus jaettaisiin uudelleen noudattaen luokan 4 pintasiima-alusten kokonaiskapasiteetin ylärajaa seuraavasti: 5 pintasiima-alusta, enintään 150 GT, ja 4 pintasiima-alusta, enintään 200 GT. Marokko tarkastelee vastaosuudessakin tätä pyyntöä ottaen huomioon vahvistetun enimmäismäärän ja sellaisten alusten kalastuslisenssihakemukset, joiden vetoisuus on yli 200 GT.

      LIITE II

         Ote Marokon maatalous- ja merikalastusministeriön 13 päivänä marraskuuta 2015 päivätystä kirjeestä nro 510/11

      Sekakomitean 2. kokouksessa, joka järjestettiin Brysselissä 14–16 päivänä lokakuuta 2015, esitettiin pyyntö tarkistaa hyödyntämisen tiettyjä teknisiä yksityiskohtia luokkaan 6 kuuluvien pienten pelagisten lajien osalta. Kyseisen pyynnön johdosta minulla on ilo ilmoittaa teille, että INRH:n tieteellisessä lausunnossa suositellaan, että lajiryhmän sardiini/sardinella-suku saalismäärät nostetaan 37 prosenttiin myönnetystä kiintiöstä ja säilytetään kyseisellä tasolla kannan ylihyödyntämisen välttämiseksi.


title: Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan jäsenen nimittämisestä Slovenian osalta ja varajäsenen nimittämisestä Ruotsin osalta

text:
               22.4.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 130/2

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015,
   Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan jäsenen nimittämisestä Slovenian osalta ja varajäsenen nimittämisestä Ruotsin osalta
   (2015/C 130/03)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen neuvostolle toimittamat ehdokasluettelot,
   ottaa huomioon työterveyden ja työturvallisuuden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelot,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto nimitti 2 päivänä joulukuuta 2013 (2), 12 päivänä kesäkuuta 2014 (3), 18 päivänä marraskuuta 2014 (4) ja 15 päivänä joulukuuta 2014 (5) tekemillään päätöksillä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet toimikaudeksi, joka päättyy 7 päivänä marraskuuta 2016.

               (2)

               Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) on esittänyt ehdokkaita kahteen avoinna olevaan paikkaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaiseksi jäseneksi ja varajäseneksi 7 päivänä marraskuuta 2016 päättyväksi toimikaudeksi:
   II   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinainen jäsen

               Varajäsen

               Slovenia

               Lučka BÖHM

               Ruotsi

               Karin FRISTEDT

         2 artikla
   Neuvosto nimittää myöhemmin ne varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, joita ei ole vielä nimetty.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 20 päivänä huhtikuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (2)  Neuvoston päätös, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä (EUVL C 360, 10.12.2013, s. 8).

      (3)  Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä Liettuan ja Maltan osalta (EUVL C 182, 14.6.2014, s. 14); neuvoston päätös, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisen jäsenen ja varajäsenen nimittämisestä Ranskan osalta (EUVL C 186, 18.6.2014, s. 5).

      (4)  Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan latvialaisen varsinaisen jäsenen ja varajäsenen nimittämisestä (EUVL C 420, 22.11.2014, s. 6).

      (5)  Neuvoston päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunnan varsinaisen jäsenen nimittämisestä Saksan osalta (EUVL C 453, 17.12.2014, s. 2).