title: Komission päätös (EU) 2015/886, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille annetun päätöksen 2014/312/EU muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3782) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               10.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 144/12

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/886,
   annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015,
   ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille annetun päätöksen 2014/312/EU muuttamisesta

         (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3782)

   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon EU-ympäristömerkistä 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 66/2010 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,
   on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission päätöksessä 2014/312/EU (2) säädetään siirtymäajoista valmistajille, joiden tuotteille on myönnetty sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille tarkoitettu EU:n ympäristömerkki, jotta niillä olisi riittävästi aikaa mukauttaa tuotteensa tarkistettuihin arviointiperusteisiin ja vaatimuksiin. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne pysty annettujen 12 kuukauden kuluessa todentamaan ympäristömerkin saaneita tuotteita, koska tällaisia tuotteita ja lisävaatimuksia on hyvin paljon. Sujuvan siirtymän varmistamiseksi tarvitaan lisäaika.

               (2)

               Tekniset asiantuntijat ilmoittivat komissiolle ja joillekin jäsenvaltioille, että 2 artiklan 14 kohdan nykyinen ilmaisu ei ole selkeä. Säädöksen määritelmä mahdollistaa ”polaaristen järjestelmien” virheellisen tulkinnan. On selvennettävä ”polaariset järjestelmät” -termiä, joka viittaa analyyttisiin järjestelmiin pinnoitusjärjestelmän sijaan. Lisäksi suositeltiin, että määritelmässä täsmennettäisiin teknisenä lisäparametrina höyrypaine. Kaikki 2 artiklan 14 kohdan ilmaisuihin tehdyt muutokset on johdonmukaisuuden vuoksi otettava huomioon myös 2 artiklan 13 kohdassa, joka koskee haihtuvia orgaanisia yhdisteitä.

               (3)

               Marraskuussa 2014 järjestetyissä Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan ja toimivaltaisten elinten yhteistyöfoorumin kokouksissa käytyjen keskustelujen pohjalta on tarpeen selventää, että arviointiperustetta 3(a) ja siihen liittyvää kohtaa taulukossa 2 sovelletaan osittain läpikuultaviin pohjamaaleihin mutta ei tartuntapohjamaaleihin eikä muihin läpikuultaviin pinnoitteisiin.

               (4)

               Johdonmukaisuuden vuoksi päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteen 3 (Tehokkuus käytössä) osalta taulukon 2 viidennen sarakkeen (”Paksut sisustusmaalit sisä- ja ulkokäyttöön (l)”) ensimmäisellä rivillä (jossa tarkoitetaan arviointiperustetta 3(a) ”Riittoisuus”) mittayksikkö (1 m2/L) olisi korvattava mittayksiköllä ”1 m2/kg”.

               (5)

               Päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteessa 5(a)(i) luetellaan aineryhmät, jotka on nimenomaisesti ilmoitettu arviointiperusteen 5(a) arvioinnin ja todentamisen kohteiksi. On kuitenkin todistettu, ettei tämä aineryhmäluettelo ole tyhjentävä ja että siihen on lisättävä aineryhmä ”8. Sidosaineiden ja polymeeridispersioiden sisältämät aineet 8a. Sidosaineet ja ristisilloittaja-aineet, 8b. Reaktiotuotteet ja jäämät”. Lisäksi aineryhmien luettelo olisi selvyyden vuoksi siirrettävä arviointiperusteen arviointia ja todentamista koskevaan tekstiin, koska kyseistä luetteloa käytetään arvioinnissa ja todentamisessa.

               (6)

               Päätöksen 2014/312/EU lisäyksessä olevassa 7(a) kohdassa vahvistetaan lopputuotteiden formaldehydipitoisuuksille raja-arvot, mutta raja-arvot esitetään taulukossa väärässä kohdassa. Taulukossa olisi esitettävä selkeästi, että kaikkien tuotteiden osalta pitoisuusraja on 0,0010 %, ellei niihin sovelleta poikkeuksia.

               (7)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 66/2010 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.

               (8)

               Sen vuoksi päätöstä 2014/312/EU olisi muutettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2014/312/EU seuraavasti:

               1)

               Korvataan 2 artiklan 13 alakohta seuraavasti:

                           ”13.

                           ’Haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä (VOC)’ mitä tahansa orgaanista yhdistettä, jonka alkukiehumispiste on enintään 250 °C normaali-ilmanpaineessa 101,3 kPa mitattuna, siten kuin se on määritelty direktiivissä 2004/42/EY, ja joka kapillaarikolonnissa eluoituu enintään n-tetradekaaniin (C14H30);”

               2)

               Korvataan 2 artiklan 14 kohta seuraavasti:

                           ”14.

                           ’Puolihaihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä (SVOC)’ mitä tahansa orgaanista yhdistettä, jonka kiehumispiste on yli 250 °C ja alle 370 C normaali-ilmanpaineessa 101,3 kPa mitattuna ja joka kapillaarikolonnissa eluoituu n-tetradekaanista (C14H30) enintään n-dokosaaniin (C22H46) ulottuvalla keräysalueella;”

               3)

               Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:
               ”2.   Päätöksessä 2009/543/EY tai päätöksessä 2009/544/EY vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti myönnettyjä ympäristömerkkejä saa käyttää 21 kuukautta tämän päätöksen antamispäivästä.”

               4)

               Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

         2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2015.

            Komission puolesta

         Karmenu VELLA

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 27, 30.1.2010, s. 1.

      (2)  Komission päätös 2014/312/EU, annettu 28 päivänä toukokuuta 2014, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille (EUVL L 164, 3.6.2014, s. 45).

      LIITE
      Muutetaan päätöksen 2014/312/EU liite seuraavasti:

                  1)

                  Arviointiperusteen 3 (Tehokkuus käytössä) taulukossa 2 korvataan arviointiperusteen 3(a) nimi seuraavasti: ”3(a) Riittoisuus (vain valkoiset ja vaaleat värittömät maalit, mukaan luettuna valkoiset perusmaalit sävytysjärjestelmissä) – ISO 6504/1. Ei sovelleta lakkoihin, kuultomaaleihin, läpikuultaviin tartuntapohjamaaleihin eikä muihin läpikuultaviin pinnoitteisiin.”

                  2)

                  Arviointiperusteen 3 (Tehokkuus käytössä) taulukon 2 kahdeksannessa ja yhdeksännessä sarakkeessa, joiden otsikoina on ”Pohjamaalit (g)” ja ”Välimaalit ja pohjamaalit (h)”, teksti ”6 m2/L (läpikuultava)” korvataan molemmissa sarakkeissa seuraavasti: ”6 m2/L (läpikuultavat tai joilla on erityisiä ominaisuuksia)”.

                  3)

                  Arviointiperusteen 3(a) viides kohta korvataan seuraavasti:
                  ”Osittain läpikuultavien pohja- ja välimaalien riittoisuuden on oltava vähintään 6 m2, ja peittävien pohja- ja välimaalien 8 m2. Jos peittävällä pohjamaalilla on erityisiä eristäviä/tiivistäviä tai tunkeutuvia/sitovia ominaisuuksia taikka erityisiä tarttuvuusominaisuuksia riittoisuuden on oltava vähintään 6 m2 tuotelitraa kohden.”

                  4)

                  Muutetaan arviointiperuste 4 seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan neljännen kohdan virke ”Taulukossa 4 olevia markkeriyhdisteitä on käytettävä perustana rajattaessa SVOC-yhdisteiden kaasukromatografiatuloksia.” virkkeellä ”Testi on suoritettava käyttämällä arviointiperusteita koskevassa käyttöoppaassa (Criteria User Manual) yksilöityä analyyttistä menetelmää.”

                              b)

                              Poistetaan taulukko 4.

                              c)

                              Arviointia ja todentamista koskevan jakson toisen kohdan toinen virke korvataan seuraavasti:
                              ”Testi on suoritettava ottaen huomioon ISO 11890–2-standardiin tehdyt muutokset, jotka esitetään arviointiperusteita koskevassa käyttöoppaassa.”

                  5)

                  Korvataan arviointiperusteessa 5 oleva 5(a)(i) kohta seuraavasti:
                  ”Tälle tuoteryhmälle on myönnetty poikkeuksia, jotka koskevat lopputuotteessa mahdollisesti esiintyviä määrättyjä aineita. Näissä poikkeuksissa vahvistetaan aineryhmäkohtaiset vaaraluokitukset, joiden osalta poikkeuksia myönnetään sekä niihin liittyvät poikkeusedellytykset ja sovellettavat pitoisuusrajat. Poikkeukset esitetään lisäyksessä 1.”

                  6)

                  Korvataan arviointiperusteessa 5 olevan 5(a)(ii) kohdan toisen kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

                              ”—

                              Maalin tai lakan ainesosat, jotka kuuluvat seuraaviin aineryhmiin:

                                          1)

                                          väriaineisiin, sidosaineisiin ja lopputuotteeseen lisätyt säilöntäaineet:

                                                      a)

                                                      suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet,

                                                      b)

                                                      sävytyskoneiden säilöntäaineet,

                                                      c)

                                                      kuivan maalikalvon säilöntäaineet,

                                                      d)

                                                      säilyttävät stabilointiaineet;

                                          2)

                                          kuivausaineet ja nahoittumisen estoaineet:

                                                      a)

                                                      kuivausaineet,

                                                      b)

                                                      nahoittumisen estoaineet;

                                          3)

                                          korroosiota ehkäisevät aineet:

                                                      a)

                                                      korroosiota ehkäisevät aineet,

                                                      b)

                                                      vihreää patinaa ehkäisevät aineet;

                                          4)

                                          pinta-aktiiviset aineet:

                                                      a)

                                                      yleiset pinta-aktiiviset aineet,

                                                      b)

                                                      alkyylifenolietoksylaatit (APEO),

                                                      c)

                                                      perfluoratut pinta-aktiiviset aineet;

                                          5)

                                          sekalaiset yleisessä käytössä olevat toiminnalliset aineet:

                                                      a)

                                                      piihartsiemulsio valkoisissa maaleissa, väriaineissa sekä sävytettävissä maaleissa,

                                                      b)

                                                      metallit ja niiden yhdisteet,

                                                      c)

                                                      mineraaliraaka-aineet, mukaan luettuina täyteaineet,

                                                      d)

                                                      neutralisoivat aineet,

                                                      e)

                                                      optiset kirkasteet,

                                                      f)

                                                      väriaineet;

                                          6)

                                          sekalaiset erityistarkoituksiin käytettävät toiminnalliset aineet:

                                                      a)

                                                      UV-säteilyltä suojaavat aineet ja stabilointiaineet,

                                                      b)

                                                      pehmittimet;

                                          7)

                                          lopputuotteessa mahdollisesti esiintyvät jäämät:

                                                      a)

                                                      formaldehydi,

                                                      b)

                                                      liuottimet,

                                                      c)

                                                      reagoimattomat monomeerit,

                                                      d)

                                                      haihtuvat aromaattiset yhdisteet ja halogenoidut yhdisteet;

                                          8)

                                          sidosaineiden ja polymeeridispersioiden sisältämät aineet:

                                                      a)

                                                      sidosaineet ja silloitusaineet,

                                                      b)

                                                      reaktiotuotteet ja jäämät;

                                    ja joiden pitoisuus tuotteessa on yli 0,010 prosenttia.”

                  7)

                  Korvataan lisäyksessä oleva formaldehydiä koskeva kohta seuraavasti:

                              ”7.   Lopputuotteessa mahdollisesti esiintyvät jäämät

                                          a)

                                          Formaldehydi

                                    Soveltamisala:
                              Kaikki tuotteet.

                              Vapaata formaldehydiä ei saa tarkoituksellisesti lisätä lopputuotteeseen. Lopputuote on testattava vapaan formaldehydin pitoisuuden määrittämiseksi. Testauksessa käytettävien näytteiden on edustettava koko tuotevalikoimaa.
                              Seuraavaa yhteismääräraja-arvoa sovelletaan:
                              Ensimmäisessä kohdassa vahvistetusta vaatimuksesta on myönnetty seuraavat poikkeukset:

                                          i)

                                          Jos säilöntäaineet ovat formaldehydiä vapauttavia aineita ja ne ovat välttämättömiä suljetuissa astioissa käytettävinä säilöntäaineina tietyn tyyppisen maalin tai lakan suojaamiseksi ja jos formaldehydiä vapauttavaa ainetta käytetään isotiatsolinonia sisältävien säilöntäaineiden sijaan.

                                          ii)

                                          Kun polymeeridispersioista (sidosaineista) saadaan formaldehydijäämien ansiosta formaldehydiä vapauttavien aineiden vaikutus suljetuissa astioissa käytettävien säilöntäaineiden sijaan.

                                    Sekä i kohdassa että ii kohdassa kokonaismäärä ei saa ylittää seuraavia raja-arvoja:

                              Todentaminen:
                              Vapaa formaldehydipitoisuus on määritettävä valkoisesta perusmaalista tai läpikuultavasta pohjamaalista, jonka epäillään sisältävän teoreettisesti korkeimman määrän formaldehydiä. Sen väriaineen, jonka epäillään sisältävän teoreettisesti korkeimman määrän formaldehydiä, koostumus on myös määritettävä.
                              Testimenetelmä:

                                          0,0010 % raja-arvo
                                          Suljetussa säiliössä oleva pitoisuus määritetään Merckoquant-menetelmällä. Jos lopullista tulosta ei saada tällä menetelmällä, on käytettävä korkean erotuskyvyn nestekromatografiaa (HPLC) suljetun säiliön pitoisuuden vahvistamisen.

                                          0,010 % raja-arvo

                                                      1)

                                                      Kaikki maalit: Suljetun säiliön formaldehydipitoisuus määritetään analyysillä, jossa käytetään VdL-RL 03 -menetelmää tai korkean erotuskyvyn nestekromatografiaa (HPLC).

                                                      2)

                                                      Sisämaalit- ja lakat: Määritetään ISO 16000–3:n mukaisella analyysillä. Päästöt eivät saa ylittää 0,25:tä ppm ensimmäisellä levityskerralla ja niiden pitää olla alle 0,05 ppm 24 tuntia ensimmäisen levityksen jälkeen.”

                              0,0010 %

                              0,010 %


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/926, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2015, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta suosituksen antamiseen etuoikeutetun kumppanuuden täytäntöönpanoa koskevan EU–Tunisia-toimintaohjelman (2013–2017) täytäntöönpanosta

text:
               17.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 150/19

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/926,
   annettu 16 päivänä maaliskuuta 2015,
   Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta suosituksen antamiseen etuoikeutetun kumppanuuden täytäntöönpanoa koskevan EU–Tunisia-toimintaohjelman (2013–2017) täytäntöönpanosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista (1), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 17 päivänä heinäkuuta 1995, ja se tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1998.

               (2)

               Osapuolet aikovat sopia etuoikeutetun kumppanuuden täytäntöönpanoa koskevasta uudesta) EU–Tunisia-toimintaohjelmasta (2013–2017), jäljempänä ’toimintaohjelma’, Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa. Tämä toimintaohjelma kuvastaa osapuolia yhdistävää erityistä kumppanuutta ja sen olisi tuettava sopimuksen täytäntöönpanoa, sillä siinä on määritetty käytännön toimenpiteet, joiden avulla sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa.

               (3)

               Unionin assosiaationeuvostossa omaksuttavan kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn suositusluonnokseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta toimintaohjelman täytäntöönpanoon perustuu tähän päätökseen liitettyyn assosiaationeuvoston suositusluonnokseen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  EYVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

      LUONNOS
      EU–TUNISIA-ASSOSIAATIONEUVOSTON SUOSITUS N:o 2015/…,
      annettu …,
      etuoikeutetun kumppanuuden täytäntöönpanoa koskevan EU–Tunisia-toimintaohjelman (2013–2017) täytäntöönpanosta Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa
      EU–TUNISIA-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista (1) tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 80 artiklassa valtuutetaan assosiaationeuvosto antamaan aiheellisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

                  (2)

                  Sopimuksen 90 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleis- tai erityistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen sopimuksesta johtuvien velvoitteidensa täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sopimuksessa vahvistetut tavoitteet saavutetaan.

                  (3)

                  Osapuolet ovat hyväksyneet etuoikeutetun kumppanuuden täytäntöönpanoa koskevan EU-Tunisia-toimintaohjelman (2013–2017), jäljempänä ’toimintaohjelma’, Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa.

                  (4)

                  Tällä toimintaohjelmalla olisi tuettava sopimuksen täytäntöönpanoa, sillä osapuolet määrittävät yhteisymmärryksessä käytännön toimenpiteet, jotka ohjaavat sopimuksen täytäntöönpanoa.

                  (5)

                  Toimintaohjelmalla on tarkoitus toisaalta määrittää käytännön toimenpiteet, joiden avulla osapuolet voivat täyttää sopimuksesta johtuvat velvoitteensa, ja toisaalta luoda laajempi kehys Euroopan unionin ja Tunisian suhteiden lujittamiselle niin, että edetään huomattavaan taloudelliseen yhdentymiseen ja syvennetään poliittista yhteistyötä sopimuksen yleisten tavoitteiden mukaisesti,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Ainoa artikla
      Assosiaationeuvosto suosittaa, että osapuolet panevat täytäntöön toimintaohjelman (2) siltä osin kuin täytäntöönpanolla pyritään sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.

         Tehty

               Assosiaationeuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

         (1)  EYVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

         (2)  Ks. asiakirja 15164/14 ADD 1, s. 5, osoitteessa http://register.consilium.europa.eu.


Avis juridique important

|

31995D0548

95/548/EY: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 1995, jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

Virallinen lehti nro L 310 , 22/12/1995 s. 0072 - 0072

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 17 päivänä marraskuuta 1995,jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan (95/548/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan,ottaa huomioon jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä alueiden komiteaan 26 päivänä tammikuuta 1994 alkaneeksi ja 25 päivänä tammikuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi 26 päivänä tammikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (1),sekä katsoo, ettäkomiteassa on vapautunut varsinaisen jäsenen paikka A. Brandenburg-Vogelzangin erottua, mistä ilmoitettiin neuvostolle 7 päivänä marraskuuta 1995, jaAlankomaiden hallituksen ehdotus otetaan huomioon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla A. B. Sakkers nimetään alueiden komitean varsinaiseksi jäseneksi A. Brandenburg-Vogelzangin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998 saakka.Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 1995.Neuvoston puolestaP. SOLBES MIRAPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 31, 4.2.1994, s. 29


title: 2013/336/EU: Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013 , Euroopan unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrän lisäämisestä

text:
               29.6.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 179/92

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013,
   Euroopan unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrän lisäämisestä
   (2013/336/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 252 artiklan ensimmäisen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon unionin tuomioistuimen presidentin 16 päivänä tammikuuta 2013 esittämän pyynnön
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 252 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan neuvosto voi unionin tuomioistuimen pyynnöstä yksimielisesti lisätä julkisasiamiesten määrää.

               (2)

               Unionin tuomioistuin pyysi 16 päivänä tammikuuta 2013 unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrän lisäämistä kolmella. Tämän pyynnön perusteena on mahdollistaa, että unionin tuomioistuin voisi edelleen saada ratkaisuehdotuksen kaikissa sitä edellyttävissä asioissa ilman, että tämä pidentäisi asianomaisten asioiden kokonaiskäsittelyaikaa.

               (3)

               Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa 38 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 252 artiklasta unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrän osalta todetaan, että jos unionin tuomioistuin pyytää julkisasiamiesten määrän lisäämistä kolmella (yhteentoista nykyisten kahdeksan sijaan), neuvosto hyväksyy tällaisen lisäyksen yksimielisesti.

               (4)

               Jotta johdanto-osan 2 kappaleessa ilmaistuihin huolenaiheisiin voitaisiin vastata parhaalla mahdollisella tavalla ja jotta uusien julkisasiamiesten integrointi voitaisiin toteuttaa optimaalisesti, unionin tuomioistuin esitti, että yksi julkisasiamies ryhtyy hoitamaan tehtäväänsä 1 päivänä heinäkuuta 2013, jolloin Kroatian on määrä liittyä unioniin edellyttäen, että kaikki ratifioimisasiakirjat on talletettu ennen tuota päivää, ja että kaksi muuta julkisasiamiestä ryhtyy hoitamaan tehtäviään 7 päivänä lokakuuta 2015, jolloin tuomioistuimen kokoonpano muuttuu osittain,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Lisätään Euroopan unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrä

               —

               yhdeksään 1 päivästä heinäkuuta 2013;

               —

               yhteentoista 7 päivästä lokakuuta 2015.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. GILMORE


Avis juridique important

|

32003D0401

2003/401/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 2003, Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajan nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 139 , 06/06/2003 s. 0034 - 0034

Neuvoston päätös,tehty 19 päivänä toukokuuta 2003,Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajan nimittämisestä(2003/401/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,palauttaa mieleen Euroopan unionin sotilaskomitean perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/79/YUTP(1),sekä katsoo seuraavaa:(1) Päätöksen 2001/79/YUTP 3 artiklan mukaan neuvosto nimittää sotilaskomitean puheenjohtajan sotilaskomiteaan kokoontuneiden puolustusvoimien komentajien suosituksesta.(2) Puolustusvoimien komentajien tasolla 7 päivänä toukokuuta 2003 kokoontunut komitea suositteli kenraali Rolando Mosca Moschinin nimittämistä Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajaksi.ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaKenraali Rolando Mosca Moschini nimitetään Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajaksi 9 päivästä huhtikuuta 2004 alkavaksi kolmivuotiskaudeksi.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Papandreou(1) EYVL L 27, 30.1.2001, s. 4.


Avis juridique important

|

32003D0018

2003/18/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä maatalouden uusia keskinäisiä myönnytyksiä koskevien neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi

Virallinen lehti nro L 008 , 14/01/2003 s. 0018 - 0021

Neuvoston päätös,tehty 19 päivänä joulukuuta 2002,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä maatalouden uusia keskinäisiä myönnytyksiä koskevien neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi(2003/18/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosioinnista tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa(1) määrätään tietyistä myönnytyksistä eräiden Romaniasta peräisin olevien maataloustuotteiden osalta.(2) Eurooppa-sopimuksen 21 artiklan 5 kohdassa säädetään, että yhteisö ja Romania tarkastelevat tuote tuotteelta ja vastavuoroisesti mahdollisuuksia antaa uusia vastavuoroisia myönnytyksiä.(3) Romanian kanssa tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa määrättyjen etuusjärjestelyjen ensimmäisistä parannuksista määrätään Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi neuvoston päätöksellä 98/626/EY(2) tehdyssä pöytäkirjassa, joka sisältää parannuksia nykyisiin etuusjärjestelyihin.(4) Maataloustuotteiden kaupan vapauttamista koskeneiden, vuonna 2000 päättyneiden neuvottelujen seurauksena määrättiin myös etuusjärjestelyjen parantamisesta. Yhteisön osalta nämä tulivat voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2000 eräistä yhteisön tariffikiintiöinä annettavista tiettyjä maataloustuotteita koskevista myönnytyksistä ja Romanian Eurooppa-sopimuksessa määrättyjen eräiden maatalousmyönnytysten mukauttamisesta autonomisena siirtymäkauden toimenpiteenä 17 päivänä lokakuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2435/2000(3). Eurooppa-sopimuksen etuusjärjestelyjen toista mukautusta ei ole vielä sisällytetty Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirjana.(5) Romanian Eurooppa-sopimuksen etuusjärjestelyjen parantamista koskevat neuvottelut saatiin päätökseen 18 päivänä kesäkuuta 2002.(6) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja Romanian välisen Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskeva Eurooppa-sopimuksen uusi pöytäkirja, jäljempänä "pöytäkirja", olisi hyväksyttävä osapuolten välisten maataloustuotteiden kauppaa koskevien myönnytysten kodifioimiseksi, vuosina 2000 ja 2002 päätökseen saadut neuvottelut mukaan luettuina.(7) Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2454/93(4) kodifioidaan hallintosäännöt niiden tariffikiintiöiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi tulli-ilmoitusten päivämäärien kronologisessa järjestyksessä. Eräitä tämän päätöksen mukaisia tariffikiintiöitä olisi siksi hallinnoitava kyseisiä sääntöjä noudattaen.(8) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(5) mukaisesti.(9) Edellä mainittujen neuvottelujen seurauksena asetus (EY) N:o 2435/2000 ei enää ole sisällöllisesti tarpeen, joten se olisi kumottava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamisesta maatalouden keskinäisiä myönnytyksiä koskevien osapuolten välisten neuvottelujen tulosten huomioonottamiseksi tehty pöytäkirja.2 artikla1. Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa pöytäkirja yhteisöä sitovasti.2. Neuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetun hyväksyntäilmoituksen.3 artikla1. Tämän päätöksen tullessa voimaan tämän päätöksen liitteenä olevan pöytäkirjan liitteissä säädetyt järjestelyt korvaavat Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 21 artiklan 2 kohdassa ja 4 kohdassa tarkoitetuissa liitteissä XI ja XII tarkoitetut järjestelyt.2. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän pöytäkirjan soveltamisesta 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.4 artikla1. Komissio voi muuttaa tämän päätöksen liitteessä oleville tariffikiintiöille annettuja järjestysnumeroita 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumero on suurempi kuin 09.5100, hallinnoi komissio asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.2. Tariffikiintiöiden alaiset määrät, jotka luovutetaan asetuksen (EY) N:o 2435/2000 liitteessä A(b) säädettyjen myönnytysten mukaisesti vapaaseen liikkeeseen 1 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen, on luettava kokonaisuudessaan liitteenä olevan pöytäkirjan liitteessä A(b) olevassa neljännessä sarakkeessa tarkoitettuihin määriin, lukuun ottamatta määriä, joiden tuontitodistukset on annettu ennen 1 päivää heinäkuuta 2002.5 artikla1. Komissiota avustaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92(6) 23 artiklalla perustettu vilja-alan hallintokomitea tai tarvittaessa muiden maatalousalan yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen asetusten asianomaisilla säännöksillä perustettu komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.6 artiklaKumotaan asetus (EY) N:o 2435/2000 pöytäkirjan voimaantullessa.Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2002.Neuvoston puolestaPuhemiesL. Espersen(1) EYVL L 357, 31.12.1994, s. 2.(2) EYVL L 301, 11.11.1998, s. 1.(3) EYVL L 280, 4.11.2000, s. 17.(4) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/2002 (EYVL L 68, 12.3.2002, s. 11).(5) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(6) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21.LIITERomaniasta peräisin olevien EU:n tariffikiintiöiden järjestysnumerot(4 artiklassa tarkoitetut)>TAULUKON PAIKKA>


title: 2009/816/EY,Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009 , Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä

text:
               7.11.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 291/24

      NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä lokakuuta 2009,
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä
   (2009/816/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan sekä 93, 94, 133 ja 181 a artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
   ottavat huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottavat huomioon neuvoston Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti antaman hyväksynnän,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä pöytäkirja allekirjoitettiin Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 9 päivänä joulukuuta 2008 neuvoston päätöksen 2009/173/EY (2) mukaisesti.

               (2)

               Pöytäkirjaa on sen voimaantuloa odotettaessa sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2007.

               (3)

               Kyseinen pöytäkirja olisi tehtävä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä pöytäkirja.
   Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn ilmoituksen. Komission puheenjohtaja tekee tällaisen ilmoituksen samanaikaisesti Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.

      Tehty Luxemburgissa 19 päivänä lokakuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ERLANDSSON

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. heinäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL L 62, 6.3.2009, s. 7.

      (3)  EUVL L 62, 6.3.2009, s. 9.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/899, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa

text:
               25.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 138/131

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/899,
   annettu 17 päivänä toukokuuta 2017,
   470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan parlamentti ja neuvosto asettivat päätöksellä N:o 243/2012/EU (3) perustetussa monivuotisessa radiotaajuuspoliittisessa ohjelmassa tavoitteeksi, että unionissa olisi vuoteen 2015 mennessä osoitettava vähintään 1 200 MHz:n laajuinen langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin soveltuva taajuusalue, että tuetaan innovatiivisten lähetystoiminnan palveluiden jatkokehittämistä varmistamalla, että saatavilla on riittävästi taajuuksia kyseisten palveluiden satelliittivälitteistä ja maanpäällisiä verkkoja käyttävää tarjontaa varten, jos tämä tarve on selvästi perusteltu, ja että varmistetaan riittävät taajuusalueet ohjelma- ja tapahtumatuotannolle.

               (2)

               Komissio korosti 6 päivänä toukokuuta 2015 antamassaan tiedonannossa ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” 694–790 MHz:n taajuusalueen, jäljempänä ’700 MHz:n taajuusalue’, merkitystä pyrittäessä turvaamaan laajakaistapalvelut maaseutualueilla verkkoon pääsyn ja liitettävyyden varmistamiseksi sekä korosti sitä, että on tarpeen vapauttaa kyseinen taajuusalue koordinoidusti ja ottaen huomioon lähetystoiminnan palvelujen jakelun erityistarpeet. Digitaalisen kuilun kaventaminen sekä kattavuuden että osaamisen suhteen on tärkeä seikka, jonka on oltava painopiste ilman, että aiheutetaan uutta jakaantumista, kun käyttäjät ottavat käyttöön uutta teknologiaa.

               (3)

               Tehokas taajuuksien hallinnointi on edellytys teknologiasiirtymälle 5G:hen, joka asettaisi unionin keskeiseen asemaan innovoinnissa ja loisi elektronisten viestintäverkkojen ja -palvelujen kehityksen kannalta suotuisan ympäristön, jolloin maksimoidaan digitaalitalouden kasvupotentiaali. Unionin talouden keskiössä on yhä enenevässä määrin digitaaliyhteiskunta, joka vaatii verkon kattavuutta kaikkialla esineiden internetiin, sähköiseen kaupankäyntiin ja eurooppalaisiin pilvipalveluihin liittyvien palvelujen kehittämiseksi ja teollisuus 4.0:n etujen hyödyntämiseksi täysin koko unionissa.

               (4)

               Taajuusalue 700 MHz mahdollistaa mobiililaajakaistaa varten maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun ja koordinoidun taajuusalueen, joka tarjoaa mittakaavaetuja. Sen avulla pitäisi voida kehittää uusia innovatiivisia digitaalisia palveluja kaupungeissa ja maaseudulla tai syrjäisillä alueilla, esimerkiksi sähköisiä terveyspalveluja, terveysalan mobiilisovelluksia, joissa käytetään matkapuhelimia, potilaiden seurantalaitteita ja muita langattomia laitteita, sekä älykkäitä energiaverkkoja.

               (5)

               Parlamentti muistutti digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa jäsenvaltioita siitä, että ne ovat sitoutuneet siihen, että kaikkialla saavutetaan vuoteen 2020 mennessä minimitavoite, jonka mukaan siirtonopeus on vähintään 30 megabittiä sekunnissa, jäljempänä ’Mb/s’, korosti, että radiotaajuudet ovat matkaviestinnän ja langattoman laajakaistaviestinnän sisämarkkinoiden ja lähetystoiminnan kannalta keskeinen resurssi unionissa ja olennaisen tärkeitä unionin kilpailukyvylle tulevaisuudessa, ja edellytti ensisijaisena tavoitteena, että taajuuksien jakamista ja tehokasta hallinnointia varten otetaan käyttöön yhdenmukaistettu ja kilpailua edistävä järjestelmä.

               (6)

               Taajuus on julkinen hyödyke. Se on 470–790 MHz:n taajuusalueella arvokas voimavara, kun otetaan kustannustehokkaasti käyttöön langattomia verkkoja, joiden kattavuus on saumaton sisä- ja ulkotiloissa. Mainittua taajuusaluetta käyttävät nykyisin maanpäälliset digitaalitelevisiolähetykset sekä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomat audiolaitteet kaikkialla unionissa. Se on siten välttämätön edellytys kulttuurisisältöjen, tietojen ja ideoiden saannille sekä levitykselle. Se tukee uusien jakelutapojen ohella viestinnän sekä luovan toiminnan, kulttuurin ja tutkimuksen alojen kehittämistä, jotka hyödyntävät sitä hyvin laajasti tarjotessaan langatonta sisältöä loppukäyttäjille.

               (7)

               Käyttöoikeuksien myöntäminen 700 MHz:n taajuusalueelle olisi järjestettävä kilpailua helpottavalla tavalla, ja se olisi siksi toteutettava tavalla, jolla ei haitata nykyistä kilpailua.

               (8)

               Kansainvälisen televiestintäliiton vuoden 2015 maailman radioviestintäkonferenssin hyväksymässä radio-ohjesäännössä osoitetaan alueella 1, johon unioni kuuluu, 700 MHz:n taajuusalue lähetystoiminnan palveluille ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiopalveluille (ilmailuradioliikennettä lukuun ottamatta) jaetuin ensisijaisin oikeuksin. Taajuusalue 470–694 MHz, jäljempänä ’alle 700 MHz:n taajuusalue’, säilytetään edelleen ensisijaisin oikeuksin yksinomaan lähetystoiminnan palvelujen käytössä ja toissijaisin oikeuksin ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien laitteiden käytössä.

               (9)

               Langattoman laajakaistaliikenteen nopea kasvu ja digitaalisen talouden lisääntyvä taloudellinen, teollinen ja yhteiskunnallinen merkitys edellyttävät langattoman verkon kapasiteetin tehostamista. Taajuusalue 700 MHz tarjoaa sekä lisäkapasiteettia että yleistä kattavuutta, erityisesti taloudellisesti haastavilla maaseutu-, vuoristo- ja saarialueilla sekä muilla syrjäseuduilla, ennalta määriteltyjen kansallisten ensisijaisten alueiden mukaisesti, esimerkiksi tärkeimpien maaliikenneväylien varrella, ja sisätiloissa tapahtuvaan käyttöön ja monenlaiseen koneiden väliseen viestintään. Tässä yhteydessä olisi koko unionin korkealaatuisesti kattaviin maanpäällisiin langattomiin järjestelmiin tähtäävillä johdonmukaisilla ja koordinoiduilla toimenpiteillä, jotka perustuvat operaattorien toimilupiin liittyviä velvollisuuksia koskeviin parhaisiin kansallisiin toimintatapoihin, pyrittävä saavuttamaan radiotaajuuspoliittisen ohjelman tavoite, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä kaikilla kansalaisilla kaikkialla unionissa olisi oltava saatavilla sekä sisä- että ulkokäytössä nopein laajakaista, jonka nopeus on vähintään 30 Mb/s, ja jonka tavoitteena olisi oltava gigabittitason laajakaistayhteyksien yhteiskuntaa koskevan kunnianhimoisen tavoitteen saavuttaminen unionissa. Tällaiset toimenpiteet auttavat edistämään innovatiivisia digitaalisia palveluja ja varmistamaan pitkän aikavälin yhteiskunnalliset ja taloudelliset hyödyt.

               (10)

               5G vaikuttaa jatkossa merkittävästi digitaalialan lisäksi myös koko talouteen. Erityisesti kun otetaan huomioon 4G-teknologian ja vastaavien palveluiden käyttöönoton hitaus, 5G:n onnistunut käyttöönotto unionissa on erityisen tärkeää talouskehitykselle ja unionin talouden kilpailukyvylle ja tuottavuudelle. Tästä syystä unionin on otettava johtoasema ja turvattava riittävät radiotaajuudet 5G:n onnistunutta käyttöönottoa ja kehitystä varten. Valtuuttaessaan 700 MHz:n taajuusalueen käytön jäsenvaltioiden olisi lisäksi otettava huomioon mahdollisuus varmistaa, että virtuaalisen matkapuhelinverkon operaattorit voivat lisätä maantieteellistä kattavuuttaan. Komission olisi mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltion niin pyytäessä helpotettava yhteisesti järjestettäviä huutokauppoja ja edistettävä näin yleiseurooppalaisia rakenteita.

               (11)

               Taajuusalueiden rinnakkainen käyttö yhteisellä taajuusalueella on teknisesti vaikeaa yhtäältä verkon käyttöön laajalla alueella tarkoitetun kaksisuuntaisen langattoman laajakaistan käytön (nouseva ja laskeva siirtotie) kesken ja toisaalta yksisuuntaisten televisiolähetysten tai ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käytön kesken, jos niiden peittoalueet ovat päällekkäisiä tai lähekkäisiä. Tämä tarkoittaa sitä, että 700 MHz:n taajuusalueen osoittaminen kaksisuuntaisiin maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin veisi maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käyttäjiltä osan taajuuksista. Sen vuoksi digitaalitelevisiolähetysten ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon alat tarvitsevat sääntelyn pitkän aikavälin ennustettavuutta riittävien taajuuksien saatavuuden suhteen, jotta ne voivat turvata palvelujensa kestävän tarjonnan ja kehittämisen ja erityisesti maksuttomat televisiolähetykset sekä varmistaa asianmukaisen investointiympäristön olemassaolon, jotta unionin ja kansallisten audiovisuaalialan politiikkaa koskevat tavoitteet, kuten sosiaalinen yhteenkuuluvuus, tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja kulttuurien monimuotoisuus, toteutuvat. On mahdollista, että unionin tasolla ja kansallisella tasolla on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, jotta voidaan turvata lisätaajuuksien saatavuus ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käyttöön 470–790 MHz:n taajuusalueen ulkopuolella.

               (12)

               Taajuusalueen 470–790 MHz tulevaa käyttöä käsittelevän korkean tason työryhmän puheenjohtaja Pascal Lamy suositteli komissiolle antamassaan raportissa, että 700 MHz:n taajuusalue annettaisiin langattoman laajakaistan käyttöön vuoteen 2020 mennessä (+/– kaksi vuotta). Tällainen vapauttaminen auttaisi saavuttamaan sääntelyn pitkän aikavälin ennakoitavuuden, jotta maanpäällisiin digitaalitelevisiolähetyksiin voitaisiin käyttää alle 700 MHz:n taajuusaluetta vuoteen 2030 asti, mutta asiaa olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen vuoteen 2025 mennessä.

               (13)

               Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä suositteli 470–790 MHz:n taajuusalueen tulevaa käyttöä Euroopan unionissa koskevasta pitkän aikavälin strategiasta 19 päivänä helmikuuta 2015 antamassaan lausunnossa koko unionin kattavaa koordinoitua lähestymistapaa 700 MHz:n taajuusalueen saattamiseen langattomien sähköisten laajakaistaviestintäpalvelujen tosiasialliseen käyttöön vuoden 2020 loppuun mennessä huomioiden, että jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluista syistä päättää lykätä taajuusalueen saatavuutta enintään kahdella vuodella. Lisäksi alle 700 MHz:n taajuusalueen saatavuus olisi varmistettava vuoteen 2030 asti lähetystoiminnan palvelujen tarjoamista varten.

               (14)

               Muutamat jäsenvaltiot ovat jo aloittaneet tai toteuttaneet kansallisia menettelyjä salliakseen 700 MHz:n taajuusalueen käytön kaksisuuntaisiin maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin. Taajuusalueen 700 MHz tulevaan käyttöön tarvitaan koordinoitua lähestymistapaa, jolla olisi myös taattava sääntelyn ennakoitavuus, tasoitettava jäsenvaltioiden eroja suhteessa digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteisiin sekä edistettävä Euroopan johtoasemaa kansainvälisessä tekniikan kehityksessä. Tähän liittyen jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan 700 MHz:n taajuusalueen uudelleen osoittaminen hyvissä ajoin unionin ja kansallisen oikeuden mukaisesti.

               (15)

               Jäsenvaltioiden olisi voitava lykätä asianmukaisesti perustelluista syistä 700 MHz:n taajuusalueen käytön sallimista sellaisten maanpäällisten järjestelmien suhteen, joilla voidaan tarjota langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja unionin yhteistä vuoden 2020 määräaikaa pidemmälle, enintään kahden vuoden ajaksi. Tällaisen lykkäyksen syynä saisi olla vain rajat ylittävään koordinointiin liittyvät ratkaisematta olevat seikat, jotka johtavat haitallisiin häiriöihin, tarve varmistaa suuren väestömäärän tekninen siirtyminen kehittyneiden lähetystoiminnan standardien noudattamiseen, siirtymävaiheen kustannukset, jotka ylittävät niiden tulojen määrän, jotka sopimusmenettelyistä on oletettu saatavan, tai jokin ylivoimainen este. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet minimoidakseen haitallisen häiriön aiheutumisen niissä naapurijäsenvaltioissa, joihin lykkääminen vaikuttaa. Jos jäsenvaltiot lykkäävät 700 MHz:n taajuusalueen käytön sallimista, niiden olisi ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä sisällytettävä kyseiset asianmukaisesti perustellut syyt kansallisiin etenemissuunnitelmiinsa. Tällaisten jäsenvaltioiden ja jokaisen jäsenvaltion, johon lykkäys vaikuttaa, olisi tehtävä yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa 700 MHz:n taajuusalueen vapauttamisprosessin koordinoimiseksi ja niiden olisi sisällytettävä tiedot tällaisesta koordinoinnista kansallisiin etenemissuunnitelmiinsa.

               (16)

               Jos 700 MHz:n taajuusaluetta käyttävät muut sovellukset kolmansissa maissa kansainvälisten sopimusten mukaisesti taikka kansallisen alueen osissa, jotka ovat jäsenvaltion tehokkaan viranomaisvalvonnan ulottumattomissa, tällainen käyttö voi rajoittaa 700 MHz:n taajuusalueen käyttöä maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin joissakin jäsenvaltioissa. Tämä estäisi näitä jäsenvaltioita noudattamasta koko unionille asetettua yhteistä aikataulua. Jäsenvaltioiden, joita asia koskee, olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet minimoidakseen tällaisten rajoitusten keston ja maantieteellisen ulottuvuuden sekä pyydettävä tarvittaessa unionin apua, josta säädetään päätöksen N:o 243/2012/EU 10 artiklan 2 kohdassa. Niiden olisi lisäksi ilmoitettava komissiolle tällaisista rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (4) 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti, ja tiedot olisi julkaistava päätöksen N:o 676/2002/EY 5 artiklan mukaisesti.

               (17)

               Tämä päätös ei saisi vaikuttaa kansallisella tasolla unionin lainsäädäntöä noudattaen toteutettaviin toimenpiteisiin, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden oikeuteen järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.

               (18)

               700 MHz:n taajuusalueen käyttöön maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin olisi sovellettava joustavaa valtuutusta niin pian kuin mahdollista. Tähän olisi sisällyttävä taajuusalueen käyttöoikeuksien haltijoille mahdollisuus siirtää ja vuokrata olemassa olevia oikeuksiaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (5) 9, 9 a ja 9 b artiklaa sovellettaessa, kun otetaan huomioon velvollisuus edistää toimivaa kilpailua päätöksen N:o 243/2012/EU 5 artiklan mukaisesti välttäen kilpailun vääristymistä sähköisten viestintäpalvelujen sisämarkkinoilla. Tehdessään toistuvia arvioita taajuusalueen toimilupien myöntämisestä jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon toimilupien kesto, operaattoreiden liiketoimintasuunnitelma ja sen vaikutukset digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseen sekä innovatiivisten digitaalisten palvelujen edistäminen ja pitkän aikavälin sosioekonomiset hyödyt.

               (19)

               On tärkeää saavuttaa sääntelyn pitkän aikavälin ennakoitavuus maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten osalta siltä osin, mikä koskee alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttömahdollisuutta, ottaen huomioon vuoden 2015 maailman radioviestintäkonferenssin lopputulos. Direktiivin 2002/21/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi sovellettava mahdollisuuksien mukaan joustavaa lähestymistapaa, ja niiden olisi voitava sallia muita käyttötapoja, kuten maanpäällisiä langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, alle 700 MHz:n taajuusalueella niiden kansallisten tarpeiden mukaisesti, jotka liittyvät myös innovatiivisia käyttäjälähtöisiä aloitteita varten tarkoitettujen lähetystoiminnan palvelujen jakeluun. Tällaisten vaihtoehtoisten käyttötapojen olisi taattava taajuuksien jatkuva saatavuus lähetystoiminnan palveluille ensisijaisena käyttäjänä kansallisesta kysynnästä riippuen. Jäsenvaltioiden olisi tätä tarkoitusta varten edistettävä lähetysten tarjoajien, lähetystoiminnan harjoittajien ja matkapuhelinoperaattoreiden välistä yhteistyötä, jotta audiovisuaalisten ja internetalustojen lähentymistä ja taajuuksien yhteiskäyttöä helpotetaan. Salliessaan alle 700 MHz:n taajuusalueen käytön maanpäällisissä langattomissa sähköisissä laajakaistaviestintäpalveluissa jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tällainen käyttö ei aiheuta haitallista häiriötä maanpäällisiin digitaalisiin lähetyksiin naapurijäsenvaltioissa, kuten asiasta määrätään alueellisessa radioviestintäkonferenssissa vuonna 2006 saavutetussa sopimuksessa.

               (20)

               Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä johdonmukaisia kansallisia etenemissuunnitelmia, joiden avulla voidaan helpottaa 700 MHz:n taajuusalueen käyttöä maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin siten, että voidaan samalla turvata taajuusalueen vapaaksi jättävien televisiolähetyspalvelujen jatkuvuus. Kun tällaiset kansalliset etenemissuunnitelmat on hyväksytty, jäsenvaltioiden olisi asetettava ne saataville kaikkialla unionissa läpinäkyvällä tavalla. Kansallisissa etenemissuunnitelmissa olisi käsiteltävä taajuuksien uudelleen suunnittelun toimintoja ja aikatauluja, verkon ja loppukäyttäjien laitteiden teknistä kehitystä, radio- ja muiden laitteiden rinnakkaisuutta, olemassa olevia ja uusia valtuutusjärjestelyjä sekä mekanismeja, joilla vältetään haitalliset häiriöt lähitaajuuksien käyttäjille, ja niissä olisi oltava tietoja mahdollisuudesta korvata mahdollisia siirtymäkustannuksia, jotta voidaan välttää muun muassa kustannuksia loppukäyttäjille tai yleisradiotoiminnan harjoittajille. Jos jäsenvaltiot aikovat säilyttää digitaalitelevisiolähetykset, kansallisissa etenemissuunnitelmissa olisi harkittava mahdollisuutta lähetyslaitteiden päivittämiseen taajuustehokkaampaan teknologiaan, kuten edistyneisiin videoformaatteihin (esim. HEVC) tai signaalinsiirtoteknologioihin (esim. DVB-T2).

               (21)

               Taajuusalueen käytön siirtymän loppuun saattamisesta erityisesti loppukäyttäjille mahdollisesti suoritettavien korvausten laajuutta ja menettelyjä olisi tarkasteltava asiaa koskevien kansallisten säännösten mukaisesti, siten kuin säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (6) 14 artiklassa, ja korvausten olisi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisia, jotta taajuusalueen käytössä voitaisiin esimerkiksi helpottaa siirtymää taajuusalueen kannalta tehokkaampaan teknologiaan. Komission olisi jäsenvaltion pyytäessä voitava antaa sille ohjeita taajuusalueen käytön siirtymän helpottamiseksi.

               (22)

               Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle alle 700 MHz:n taajuusalueen käytön kehityssuunnista, jotta taajuusalueen tehokas käyttö voidaan varmistaa sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti. Komission olisi otettava huomioon ne yhteiskunnalliset, taloudelliset, kulttuuriset ja kansainväliset näkökohdat, jotka vaikuttavat alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttöön, uusi teknologinen kehitys, kuluttajakäyttäytymisen muutokset ja yhteyksiä koskevat vaatimukset, jotta edistetään kasvua ja innovointia unionissa.

               (23)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli varmistaa koordinoitua lähestymistapaa 470–790 MHz:n taajuusalueen käyttöön unionissa yhteisten tavoitteiden mukaisesti, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on sallittava 694–790 MHz:n, jäljempänä ’700 MHz’, taajuusalueen käyttö viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2020 maanpäällisissä järjestelmissä, joilla voidaan tarjota langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, ainoastaan sellaisten yhdenmukaistettujen teknisten edellytysten mukaisesti, jotka komissio vahvistaa päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan mukaisesti.
   Jäsenvaltiot voivat kuitenkin yhdestä tai useammasta tämän päätöksen liitteessä mainitusta perustellusta syystä lykätä 700 MHz:n taajuusalueen käytön sallimista enintään kahdella vuodella. Tällaisen lykkäyksen yhteydessä kyseessä olevan jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä esitettävä kyseiset asianmukaisesti perustellut syyt tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti hyväksytyssä kansallisessa etenemissuunnitelmassa. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava valtuutusmenettelyt tai muutettava asiaa koskevia olemassa olevia oikeuksia taajuusalueen käyttöön direktiivin 2002/20/EY mukaisesti siten, että käyttö sallitaan.
   Jäsenvaltion, joka lykkää toisen alakohdan mukaisesti 700 MHz:n taajuusalueen käytön sallimista, ja niiden jäsenvaltioiden, joihin mainittu lykkäys vaikuttaa, on tehtävä yhteistyötä koordinoidakseen menettelyä 700 MHz:n taajuusalueen vapauttamiseksi langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja varten ja niiden on sisällytettävä tiedot tällaisesta koordinoinnista 5 artiklan mukaisesti hyväksyttyihin kansallisiin etenemissuunnitelmiinsa.
   2.   Jotta 700 MHz:n taajuusalueen käyttö voidaan sallia 1 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 tehtävä kaikki tarvittavat rajatylittävät taajuuksien koordinointisopimukset unionissa.
   3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet eivät sido jäsenvaltioita maantieteellisillä alueilla, joilla taajuuksien koordinointia kolmansien maiden kanssa ei ole ratkaistu, jos jäsenvaltiot toteuttavat kaikki käytännössä toteutettavissa olevat toimet minimoidakseen tällaisen ratkaisemattoman koordinoinnin keston ja maantieteellisen laajuuden sekä tiedottavat tuloksista komissiolle vuosittain siihen asti, kun ratkaisemattomiin koordinointikysymyksiin on löydetty ratkaisu.
   Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan Kyproksen tasavallan taajuuksien koordinointia koskeviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että Kyproksen hallitusta estetään suorittamasta tehokasta valvontaa osalla Kyproksen aluetta.
   4.   Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.
   2 artikla
   Myönnettäessä oikeuksia käyttää 700 MHz:n taajuusaluetta maanpäällisissä järjestelmissä, joilla voidaan tarjota langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, jäsenvaltioiden on sallittava mainittujen oikeuksien siirto tai vuokraaminen avointen ja läpinäkyvien menettelyjen mukaisesti sovellettavan unionin oikeuden nojalla.
   3 artikla
   1.   Kun jäsenvaltiot valtuuttavat 700 MHz:n taajuusalueen käytön tai muuttavat olemassa olevia oikeuksia käyttää kyseistä taajuusaluetta, niiden on otettava asianmukaisella tavalla huomioon tarve saavuttaa päätöksen N:o 243/2012/EU 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut nopeutta ja laatua koskevat tavoitteet, tarvittaessa erityisesti kattavuus ennalta määritellyillä kansallisilla ensisijaisilla alueilla, kuten tärkeimpien maaliikenneväylien varrella, jotta langattomat sovellukset ja Euroopan johtoasema uusissa digitaalisissa palveluissa voivat tukea tehokkaasti unionin talouskasvua. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä edellytyksiä verkkoinfrastruktuurin tai taajuuksien yhteiskäytön helpottamiseksi tai siihen kannustamiseksi unionin oikeuden mukaisesti.
   2.   Soveltaessaan 1 kohtaa jäsenvaltioiden on tehtävä arvioita tarpeesta asettaa edellytyksiä taajuuksien käyttöoikeuksille 700 MHz:n taajuusalueella ja tarvittaessa kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä.
   4 artikla
   Jäsenvaltioiden on varmistettava vähintään vuoteen 2030 saakka 470–694 MHz:n, jäljempänä ’alle 700 MHz’, taajuusalueen saatavuus lähetystoiminnan palvelujen maanpäälliseen tarjoamiseen, maksuttomat televisiolähetykset mukaan luettuina, sekä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käyttöön, kansallisten tarpeiden perusteella, ottaen samalla huomioon teknologianeutraaliuden periaatteen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alle 700 MHz:n taajuusalueen mikä tahansa muu käyttö niiden alueella on sopusoinnussa kyseessä olevan jäsenvaltion kansallisten lähetystoiminnan tarpeiden kanssa eikä aiheuta haitallista häiriötä naapurijäsenvaltiossa harjoitettavan lähetystoiminnan maanpäälliselle tarjoamiselle eikä edellytä suojausta siltä. Tällainen käyttö ei saa rajoittaa velvoitteita, jotka johtuvat kansainvälisistä sopimuksista, kuten rajatylittävistä taajuuksien koordinointisopimuksista.
   5 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman pian ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 hyväksyttävä ja julkistettava kansallinen suunnitelmansa ja aikataulunsa, jäljempänä ’kansallinen etenemissuunnitelma’, mukaan lukien yksityiskohtaiset toimet 1 ja 4 artiklan mukaisten velvollisuuksiensa täyttämiseksi. Jäsenvaltioiden on laadittava kansalliset etenemissuunnitelmansa kuultuaan kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä.
   2.   Jotta voidaan varmistaa, että 700 MHz:n taajuusalueen käyttö on 1 artiklan 1 kohdan mukaista, jäsenvaltioiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin etenemissuunnitelmiinsa tietoja toimenpiteistä, joilla rajoitetaan tulevan siirtymävaiheen vaikutuksia yleisöön ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käytölle – myös kaikista tukitoimista – sekä helpotetaan yhteentoimivien televisiolähetysverkon laitteiden ja vastaanottimien oikea-aikaista saatavuutta sisämarkkinoilla.
   6 artikla
   Jäsenvaltiot voivat unionin oikeuden mukaisesti tarvittaessa varmistaa, että taajuuksien käytön siirtämisestä tai uudelleenjakamisesta aiheutuvat suorat kustannukset erityisesti loppukäyttäjille korvataan asianmukaisesti, nopeasti ja avoimesti, jotta muun muassa taajuusalueen käytön siirtymää taajuustehokkaampaan teknologiaan voidaan helpottaa.
   Komissio voi jäsenvaltion pyytäessä antaa sille korvausta koskevia ohjeita taajuusalueen käytön siirtymän helpottamiseksi.
   7 artikla
   Komissio raportoi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Euroopan parlamentille ja neuvostolle alle 700 MHz:n taajuusalueen käytön kehityssuunnista, jotta taajuusalueen tehokas käyttö voidaan varmistaa sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti. Komissio ottaa huomioon ne yhteiskunnalliset, taloudelliset, kulttuuriset ja kansainväliset näkökohdat, jotka vaikuttavat alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttöön 1 ja 4 artiklan mukaisesti, uuden teknologisen kehityksen, kuluttajakäyttäytymisen muutokset ja yhteyksiä koskevat vaatimukset, jotta edistetään kasvua ja innovointia unionissa.
   8 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   9 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 17 päivänä toukokuuta 2017.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         A. TAJANI

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ABELA

      (1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 127.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. maaliskuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 25. huhtikuuta 2017.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 676/2002/EY, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2002, Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33).

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21).

      LIITE
      Perustellut syyt lykätä 700 MHz:n taajuusalueen käytön sallimista maanpäällisissä järjestelmissä, joilla voidaan tarjota langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, 30 päivää kesäkuuta 2020 myöhemmäksi (1 artiklan 1 kohta).

                  1)

                  ratkaisemattomat rajatylittävät koordinointikysymykset, jotka aiheuttavat haitallisia häiriöitä;

                  2)

                  tarve varmistaa suurelle väestömäärälle tekninen siirtymä kehittyneisiin lähetysstandardeihin ja tämän varmistamisen monimutkaisuus;

                  3)

                  siirtymästä aiheutuvat tekniset kustannukset, jotka ylittävät käyttöoikeuden myöntämismenetelmästä odotettavissa olevat tulot;

                  4)

                  ylivoimainen este.


Avis juridique important

|

31998D0382

98/382/EY: Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1998, Euroopan keskuspankin pääoman merkintään sovellettavan jakoperusteen määrittämiseksi tarvittavista tilastotiedoista

Virallinen lehti nro L 171 , 17/06/1998 s. 0033 - 0034

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 5 päivänä kesäkuuta 1998,Euroopan keskuspankin pääoman merkintään sovellettavan jakoperusteen määrittämiseksi tarvittavista tilastotiedoista (98/382/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti siihen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 29 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunnon (3),noudattaa perustamissopimuksen 106 artiklan 6 kohdassa ja mainitun pöytäkirjan 42 artiklassa säädettyä menettelyä,sekä katsoo, että1) Euroopan keskuspankki, jäljempänä "EKP", perustetaan heti, kun sen johtokunta on nimetty,2) EKP:n oma pääoma sen aloittaessa toimintansa on 5 000 miljoonaa ecua,3) ainoastaan kansalliset keskuspankit voivat merkitä ja pitää hallussaan EKP:n pääomaa,4) EKP:n pääoman merkintään sovellettava jakoperuste määritetään sitten, kun EKP on perustettu,5) komissio toimittaa jakoperusteen määräytymiseen tarvittavat tilastotiedot neuvoston vahvistamia sääntöjä noudattaen,6) on määritettävä käytettävien tietojen luonne ja lähteet sekä jakoperusteessa käytettävien kansallisten keskuspankkien painoarvojen laskentamenetelmä, ja7) markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/130/ETY, Euratom (4) säädetään jäsenvaltioissa markkinahintaisen bruttokansantuotteen laskennassa käyttöön otettavasta menetelmästä; jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että nämä tiedot toimitetaan komissiolle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Komissio toimittaa EKP:n pääoman merkintään sovellettavan jakoperusteen määrittämisessä tarvittavat tilastotiedot seuraavissa artikloissa säädettyjen sääntöjen mukaisesti.2 artikla Väkiluku ja markkinahintainen bruttokansantuote, jäljempänä "BKTmh", määritellään Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (ESA) mukaisesti sellaisena, kuin järjestelmää käytetään sovellettaessa direktiiviä 89/130/ETY, Euratom. BKTmh:lla tarkoitetaan mainitun direktiivin 2 artiklassa määriteltyä BKTmh:ta.3 artikla Väkilukutietoina käytetään vuoden 1996 tietoja. Kyseisen vuoden keskiväkilukua käytetään Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän suosituksen mukaisesti.4 artikla BKTmh-tietoina käytetään vuodesta 1991 vuoteen 1995 ulottuvan jakson kunkin vuoden tietoja. Kunkin jäsenvaltion BKTmh-tiedot ilmoitetaan käyvin hinnoin kansallista rahayksikköä käyttäen.5 artikla Komissio (Eurostat) kerää väkilukutiedot jäsenvaltioista.6 artikla BKTmh-tiedot vuosilta 1991-1995 määräytyvät direktiivin 89/130/ETY, Euratom mukaisesti.7 artikla 1. Jäsenvaltion osuus yhteisön väkiluvusta on sen prosenttilukuna ilmaistu osuus jäsenvaltioiden yhteenlasketusta väkiluvusta.2. Kansallisen rahan määräiset vuotuiset ja kutakin jäsenvaltioita koskevat BKTmh-tiedot muunnetaan ecuiksi. Valuuttakurssina käytetään tällöin vuoden kaikkien arkipäivien valuuttakurssien keskiarvoa. Päivittäinen valuuttakurssi on komission laskema kurssi, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.3. Jäsenvaltion osuus yhteisön BKTmh:sta on sen prosenttilukuna ilmaistu osuus jäsenvaltioiden viiden vuoden yhteenlasketusta BKTmh:sta.8 artikla Jakoperusteen laskemisessa kansalliseen keskuspankkiin sovellettava painoarvo on kyseisellä jäsenvaltiolla yhteisön väkiluvusta ja yhteisön BKTmh:sta olevien osuuksien aritmeettinen keskiarvo.9 artikla Laskemisen eri vaiheissa käytetään riittävästi desimaaleja tarkkuuden varmistamiseksi. Kansallisten keskuspankkien painoarvo jakoperusteessa ilmoitetaan neljän desimaalin tarkkuudella.10 artikla Komissio ilmoittaa tässä päätöksessä tarkoitetut tiedot EKP:lle niin pian kuin mahdollista sen perustamisen jälkeen.Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 1998.Neuvoston puolestaG. BROWNPuheenjohtaja(1) EYVL C 118, 17.4.1998, s. 13(2) Lausunto annettu 28. toukokuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) Lausunto annettu 6. huhtikuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(4) EYVL L 49, 21.2.1989, s. 26


title: 2011/279/EU: Komission päätös, annettu 13 päivänä toukokuuta 2011 , Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä

text:
               14.5.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 125/26

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä toukokuuta 2011,
   Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä
   (2011/279/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,
   on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

               (1)

               Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1036/2010 (2) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa unioniin.

               (2)

               Väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio jatkoi polkumyynnin, vahingon ja unionin edun tutkimista. Tutkimus vahvisti alustavat päätelmät tässä tuonnissa esiintyvästä vahingollisesta polkumyynnistä.

               (3)

               Tutkimuksen lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta 11 päivänä toukokuuta 2011 annetussa neuvoston täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 464/2011 (3).

         B.   SITOUMUS

               (4)

               Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteistyössä toiminut bosniahertsegovinalainen vientiä harjoittava tuottaja Alumina d.o.o. Zvornik sekä siihen etuyhteydessä oleva unionissa toimiva yritys AB Kauno Tiekimas filialas, jäljempänä ’Kauno Tiekimas’, joka sijaitsee Kaunasissa Liettuassa, tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Sitoumustarjouksessa molemmat yritykset tarjoutuivat myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään hinnoilla, jotka korjaavat tutkimuksen aikana todetun polkumyynnin vahingolliset vaikutukset.

               (5)

               Yritysten tarjoama vähimmäistuontihinta perustui tutkimusajanjaksoa varten laskettuun normaaliarvoon.

               (6)

               Sitoumustarjouksen mukaan Alumina d.o.o. Zvornik lähettää myydyt tarkasteltavana olevat tuotteet suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja ensimmäistä riippumatonta asiakasta unionissa laskuttaa suoraan joko Alumina d.o.o. Zvornik tai Kauno. Lisäksi yritykset tarjoutuivat osoittamaan Alumina d.o.o. Zvornikin Kauno Tiekimasille lähettämien tarkasteltavana olevan tuotteen lähetyslaskujen ja Kauno Tiekimasin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa lähettämien jälleenmyyntilaskujen välisen yhteyden.

               (7)

               Molemmat yritykset lupautuivat myös toimittamaan komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja unioniin suuntautuvasta myynnistään, jotta komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumuksen noudattamista.

         C.   OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET JA SITOUMUKSEN HYVÄKSYMINEN

               (8)

               Unionin tuotannonala ilmoitti vastustavansa sitoumustarjouksen ja erityisesti kiinteän vähimmäistuontihinnan hyväksymistä. Väitettiin, että zeoliitti A -jauheen hinta riippuu raaka-aineiden (erityisesti kaustisen soodan) ja energian kustannuksista ja että markkinahintojen uskotaan nousevan. Tältä osin todetaan, että tuotantokustannusten (mukaan lukien sekä raaka-aine- että energiakustannukset) kehityksestä käytettävissä olevien tietojen mukaan kehitys on ollut tasaista. Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella pääraaka-aineiden hinnat eivät muuttuneet merkittävästi lukuun ottamatta kaustista soodaa, jonka hinta muuttui vuoden 2009 puolivälissä palautuen ennalleen vuoden 2009 loppua kohti, jolloin hinnat palautuivat pitkäaikaiskeskiarvon tasolle. Energia sen sijaan ei ole raaka-aine, eikä sitä voi ottaa huomioon vähimmäistuontihinnassa. Unionin tuotannonala kyseenalaisti bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen unionissa etuyhteydessä olevan yrityksen luotettavuuden niiden taloudellisen tilanteen vuoksi. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty konkreettisia ja todennettavia tietoja. Edellä mainittujen osapuolten luotettavuus asetettiin kyseenalaiseksi myös siksi, että niiden väitettiin ilmoittavan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia eri CN-koodeilla. Tältä osin todetaan, että tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 ja että sitoumustarjouksen esittäneet yritykset eivät tee tulli-ilmoitusta itse. Lisäksi väitettiin, että bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja saattaa myydä myös muita tuotteita unionissa, mikä lisää ristikompensaation riskiä, ja että siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys saattaa tarjota unionissa toimiville asiakkailleen kompensaatiota myymällä tuotetta alle vähimmäistuontihinnan. Tältä osin todetaan, että komissio ei ole havainnut järjestelmällistä ristikompensaation riskiä, sillä zeoliitti A -jauheen markkinat ja asiakkaat ovat hyvin rajattuja. Zeoliitti A -jauhetta ostavat asiakkaat eivät osta Alumina d.o.o. Zvornikilta mitään muita tuotteita, sillä ne toimivat täysin muilla markkinoilla kuin muiden tuotteiden asiakkaat. Tältä osin korostetaan, että kaikkien sitoumustarjouksen osapuolten toimia aiotaan valvoa tarkasti. Unionin tuotannonala väitti myös, että sitoumustarjousta ei esitetty perusasetuksessa säädetyssä määräajassa. Tältä osin todetaan, että sitoumustarjous esitettiin perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Unionin tuotannonala toimitti vielä vähimmäistuontihinnan laskentamenetelmästä ja tällaisen sitoumuksen valvonnasta lisähuomautuksia, joita ei kuitenkaan pidetty asiaankuuluvina eikä perusteltuina, sillä komissio vakuutti, että ehdotettu vähimmäistuontihinta on sitoumustarjousten yhteydessä noudatettavien komission hallinnollisten menettelyjen mukainen.

               (9)

               Edellä esitetyn perusteella kyseisten kahden yrityksen tarjoama sitoumus voidaan hyväksyä.

               (10)

               Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti sitä, miten yritykset noudattavat sitoumuksia, vapautus polkumyyntitullista voidaan myöntää ainoastaan, jos vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan pyynnön yhteydessä toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään i) sitoumuslasku, joka sisältää vähintään asetuksen (EU) N:o 464/2011 liitteessä II luetellut tiedot; jos ii) Alumina d.o.o. Zvornik on valmistanut asianomaiset tuontituotteet ja lähettänyt ne suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja Alumina d.o.o. Zvornik tai Kauno Tiekimas on laskuttanut niistä suoraan ensimmäistä riippumatonta asiakasta unionissa; ja jos iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos sellaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyjä tuotteita, kannetaan asianmukainen polkumyyntitulli.

               (11)

               Sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi tuojien tietoon on edellä mainitun neuvoston asetuksen johdanto-osan 3 kappaleen kautta saatettu, että kyseisen asetuksen mukaisten edellytysten noudattamatta jättäminen tai se, että komissio peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän, voi johtaa kyseisiä liiketoimia koskevan tullivelan syntymiseen.

               (12)

               Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumukselle antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettua polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään sitoumus, jota jäljempänä mainittu vientiä harjoittava tuottaja ja siihen unionissa etuyhteydessä oleva tuoja ovat tarjonneet Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä.

               Maa

               Yritys

               Taric-lisäkoodi

               Bosnia ja Hertsegovina

               Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina, valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttanut niistä tätä suoraan

               B115

               Bosnia ja Hertsegovina

               Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina, valmistanut asianomaiset tuontituotteet ja lähettänyt ne suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja AB Kauno Tiekimas filialas, Kaunas, Liettua laskuttanut asianomaisista tuontituotteista suoraan ensimmäistä riippumatonta asiakasta unionissa

               B116

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUVL L 298, 16.11.2010, s. 27.

      (3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 1.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

32004D0264

2004/264/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä maaliskuuta 2004, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY käyttöön otetun polkumyyntitullin suspendoimisesta

Virallinen lehti nro L 081 , 19/03/2004 s. 0089 - 0091

Komission päätös,tehty 18 päivänä maaliskuuta 2004,Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY käyttöön otetun polkumyyntitullin suspendoimisesta(2004/264/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), jäljempänä "perusasetus", sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2002(2), ja erityisesti sen 14 artiklan 4 kohdan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,sekä katsoo seuraavaa:A. MENETTELY(1) Komissio otti päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY(3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin CN-koodiin ex 2704 00 19 luokiteltavan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin, jäljempänä "tarkasteltavana oleva tuote", tuonnissa. Polkumyyntitullin määrä on kiinteä 32,6 euroa tonnilta nettokuivapainosta määritettynä.(2) Koska Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23. heinäkuuta 2002, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 963/2002(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/2002(5), että komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä N:o 435/2001/EHTY(7), nojalla vireille pannut ja edelleen kesken olevat polkumyynnin vastaiset menettelyt pysyvät edelleen voimassa, ja että niihin sovelletaan 24 päivästä heinäkuuta 2002 perusasetuksen säännöksiä. Samaten meneillään olevien polkumyyntitutkimusten perusteella käyttöön otettaviin polkumyyntitoimenpiteisiin sovelletaan perusasetuksen säännöksiä 24 päivästä heinäkuuta 2002.(3) Komissio pani joulukuussa 2002 vireille välivaiheen tutkimuksen, jota oli pyytänyt Eucoke-EEIG, jäljempänä "pyynnön esittäjä", edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön koko läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuotannosta, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.(4) Pyynnön esittäjän peruutettua pyyntönsä komissio esitti neuvostolle välivaiheen tutkimuksen päättämistä.(5) Komissiolle toimitettiin kuitenkin 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välistä aikaa, jäljempänä "tutkimusajanjakso", koskevassa välivaiheen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa tietoja markkinaolosuhteiden muuttumisesta tutkimusajanjakson jälkeen (eli 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisenä aikana), ja näiden tietojen perusteella saattaisi olla perusteltua suspendoida tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Komissio tarkasteli tämän vuoksi, oliko suspendointi perusteltua.B. PERUSTEET(6) Perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaan polkumyyntitoimenpiteet voidaan yhteisön edun mukaisesti jättää väliaikaisesti soveltamatta eli suspendoida, jos markkinaolosuhteet ovat väliaikaisesti muuttuneet siten, ettei suspendoinnista todennäköisesti aiheutuisi vahinkoa ja sillä edellytyksellä, että yhteisön tuotannonalalla on ollut mahdollisuus esittää huomautuksiaan ja että nämä huomautukset on otettu huomioon. Lisäksi 14 artiklan 4 kohdassa säädetään, että asianomaisia polkumyyntitoimenpiteitä voidaan milloin tahansa alkaa uudelleen soveltaa, jos niiden soveltamatta jättäminen ei ole perusteltua.(7) Välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että markkinatilanne on tutkimusajanjakson jälkeen muuttunut huomattavasti. Väitteet perustuivat tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnan vähyyteen ja kauppiaiden yhteisön markkinoilla veloittamien hintojen korkeuteen.(8) Näiden väitteiden vakavuuden vuoksi komissio on tehnyt lisätutkimuksen arvioidakseen tarkasteltavana olevan tuotteen määrien ja hintojen viimeaikaista kehitystä 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisenä aikana. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa. Kaikki asianomaiset osapuolet toimivat uudessa tutkimuksessa yhteistyössä, käyttäjät kuitenkin hieman vähemmän.(9) Yhteistyössä toiminut tuoja toimitti tietoja siitä, että Kiinan kansantasavallasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat 20-50 prosenttia tarkasteltuna ajanjaksona, minkä käyttäjät vahvistivat. Myös yhteisön tuotannonala vahvisti kyseisen hintakehityksen. Myös terästeollisuus, joka ei ole osapuolena tässä tutkimuksessa, ilmoitti kaikentyyppisen koksin hintojen nousseen 76 prosenttia.(10) Koska yhteisön tuottajat eivät osta tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan Kiinan kansantasavallasta vaan kauppiailta, jotka eivät tee täsmällistä eroa tuotteen alkuperän mukaan, tarkasteltavana olevan tuotteen määrää koskevat tiedot perustuivat The Coke Market Report -nimisen, koksimarkkinoiden luotettavana tietolähteenä pidetyn lehden tietoihin. Julkaisussa esitettiin tietoja siitä, että kaikentyyppisen koksin tuonti Kiinan kansantasavallasta oli vähentynyt 15,5 miljoonasta tonnista vuonna 2002 12 miljoonaan tonniin vuonna 2003 eli 23 prosenttia. Väheneminen johtuu lähinnä Kiinan viranomaisten politiikan äskettäisestä muutoksesta. Viranomaiset ovat päättäneet suunnata Kiinan tuotantoa kotimarkkinoille niiden kysynnän lisääntymisen vuoksi vähentämällä kiinalaisille viejille annettavien vientilupien määrää. Kiinasta tulevan tuonnin odotetaan vuonna 2004 vähenevän edelleen 6,5 tonnia, vaikkakaan näitä tietoja ei vielä ole vahvistettu, sillä Kiinan viranomaiset eivät ole vielä antaneet kyseisiä lupia. Koska Kiinan viranomaiset antavat entistä vähemmän vientilupia, tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan odotetaan nousevan vuonna 2004 vielä 19 prosenttia. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnan merkittävä muutos johtuu Kiinan viranomaisten politiikan muutoksesta, käytettävissä ei ole tietoja, joiden perusteella komissio voisi päätellä, että muutokset ovat luonteeltaan pysyviä.(11) Yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut vuonna 2000 tapahtuneen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Myynti- ja tuotantomäärät vähenivät hieman kuten myös yhteisön kulutus, mutta myyntihinnat nousivat merkittävästi. Investoinnit lisääntyivät kolmanneksen ja työllisyys 10 prosenttia. Ainoastaan markkinaosuus pysyi vakaana (33 prosenttia), mutta tämä johtui siitä, että markkinoille tuli uusia viejämaita kuten Tsekki ja Puola, kun taas Kiinan markkinaosuus pieneni yli 10 prosenttiyksikköä ja sen osuus oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia yhteisön markkinoista. Myös kannattavuus parani, vaikka se ei ole vielä saavuttanut komission päätöksessä N:o 2730/2000/EHTY tavoitteeksi asetettua 10,5 prosentin tasoa. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus on kuitenkin lisääntynyt 17 prosenttiyksikköä vuodesta 2000, ja sen toiminta tuli kannattavaksi tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson jälkeisen ajan (eli 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisen ajan) tilanteesta todettakoon, että vaikka yhteisön tuottajat ovat ilmoittaneet, että niiden tuotanto on lisääntynyt 20 prosenttia ja niiden yhteisön markkinoilla tapahtuva myynti on lisääntynyt 40 prosenttia, tuonti Kiinasta on edelleen olennaisen tärkeää yhteisön markkinoiden tarjonnan kannalta, sillä yhteisön tuottajat tuottavat vain kolmanneksen yhteisön markkinoiden tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnästä.C. PÄÄTELMÄT(12) Kun otetaan huomioon markkinaolosuhteiden tilapäinen muutos ja erityisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta yhteisön markkinoilla veloitettujen hintojen korkea taso, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu vahinkoa aiheuttava taso, sekä se, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnan väitetään olevan liian vähäistä, päätellään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin liittyvää vahinkoa ei todennäköisesti aiheutuisi uudelleen yhteisön edun mukaisen tullien suspendoinnin vuoksi. Sen vuoksi ehdotetaan, että voimassa olevat toimenpiteet suspendoidaan yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti.(13) Komissio on perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoittanut yhteisön tuotannonalalle aikomuksestaan suspendoida voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet. Yhteisön tuotannonalalle on annettu tilaisuus esittää huomautuksensa. Yhteisön tuotannonala ei vastustanut voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden suspendoimista.(14) Komissio katsoo tämän vuoksi, että kaikki tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavan polkumyyntitullin suspendoinnin edellytykset täyttyvät perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY käyttöön otettu polkumyyntitulli olisi sen vuoksi suspendoitava yhdeksän kuukauden ajaksi.(15) Komissio jatkaa edelleenkin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin ja hintojen seurantaa. Jos jossain vaiheessa käy niin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyy uudelleen ja tämän vuoksi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, komissio ottaa polkumyyntitullin uudelleen käyttöön kumoamalla nyt voimaan tulevan suspendoinnin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaSuspendoidaan komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY CN-koodiin ex 2704 00 19 (Taric-koodi 2704 00 19 10 ) luokiteltavan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli yhdeksän kuukauden ajaksi.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2004.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 305, 7.11.2002, s. 1.(3) EYVL L 316, 15.12.2000, s. 30.(4) EYVL L 149, 7.6.2002, s. 3.(5) EYVL L 192, 20.7.2002, s. 9.(6) EYVL L 308, 29.11.1996, s. 11.(7) EYVL L 63, 3.3.2001, s. 14.


Avis juridique important

|

31998D0592

98/592/EY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 1998, täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle

Virallinen lehti nro L 284 , 22/10/1998 s. 0045 - 0046

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 15 päivänä lokakuuta 1998,täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (98/592/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),sekä katsoo, ettäkomissio on kuullut raha-asiain komiteaa ennen ehdotuksensa jättämistä,Ukraina sitoutuu perustavanlaatuisiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin ja ponnistelee markkinatalousmallin toteuttamiseksi,Ukraina ja Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka edistää täyden yhteistyösuhteen kehittämistä,Ukrainan viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta,Ukraina on sopinut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa heinäkuusta 1998 kesäkuuhun 2001 toteutettavasta makrotalousohjelmasta, jota tuetaan noin 2,3 miljardin Yhdysvaltain dollarin laajennetulla rahoitusvälineellä (EFF); Ukrainan odotetaan saavan hyväksyttyyn politiikkaan perustuvia lainoja myös Maailmanpankilta 2,1 miljardia dollaria ohjelman aikana,IMF:n ja Maailmanpankin myöntämän arvioidun rahoituksen lisäksi ja kahdenvälisten rahoittajien edellisten ohjelmien maksamattomien sitoumusten jälkeen jäljelle jää noin 2,2 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvaje, joka on katettava ohjelmakaudella hallituksen uudistuksiin liittyvien poliittisten tavoitteiden tukemiseksi; muiden kahdenvälisten rahoittajien odotetaan osallistuvan rahoitukseen virallisesti ja yksityisesti,päätöksillä 94/940/EY (3) ja 95/442/EY (4) neuvosto hyväksyi Ukrainalle myönnettävän enintään 285 miljoonan ecun makrotaloudellisen rahoitusavun maan aiempien makrotalousohjelmien tukemiseksi; lisää virallista tukea tarvitaan nykyiseen ohjelmaan, jolla tuetaan maksutasetta, vahvistetaan valuuttavarantoa ja edistetään maan tarpeellista rakennesopeutusta,yhteisön myöntämä uusi pitkän aikavälin laina Ukrainalle on sovelias toimenpide, jolla helpotetaan maan ulkoisia rahoituspaineita,Ukrainan viranomaiset, G7-ryhmä ja Euroopan unioni ovat tehneet 21 päivänä joulukuuta 1995 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä sitoumuksia T Osernobylin ydinvoimalan sulkemiseksi vuoteen 2000 mennessä,yhteisön lainan hallinnoiminen on annettava komission tehtäväksi, japerustamissopimuksessa ei määrätä tämän päätöksen tekemiseksi muista kuin 235 artiklan valtuuksista,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Yhteisö antaa Ukrainalle mahdollisuuden pitkäaikaiseen lainaan, jonka pääoma on enintään 150 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään kymmenen vuotta ja jonka tarkoituksena on varmistaa kestävä maksutasetilanne, vahvistaa maan valuuttavarantoa ja tukea tarvittavien rakenneuudistusten toteuttamista.2. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan Ukrainan käyttöön lainan muodossa.3. Tätä lainaa hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti raha-asiain komitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien IMF:n ja Ukrainan välillä tehtyjen sopimusten mukainen.2 artikla 1. Komissiolla on raha-asiain komiteaa kuultuaan valtuudet sopia Ukrainan viranomaisten kanssa lainaan liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten mukaiset.2. Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä raha-asiain komitean kanssa ja yhteensovittaen toimintaansa IMF:n kanssa, että Ukrainan talouspolitiikka on tämän lainan tavoitteiden mukaista ja että lainan ehdot täytetään.3 artikla 1. Laina maksetaan Ukrainalle vähintään kahdessa erässä. Ensimmäinen erä maksetaan IMF:n kanssa sovitun makrotalousohjelman tyydyttävän toteuttamisen perusteella nykyisen EFF:n yhteydessä tai sitä seuraavan suuremman luottoeräjärjestelyn yhteydessä, jollei 2 artiklasta muuta johdu.2. Jollei 2 artiklasta muuta johdu, myöhemmät erät maksetaan, kun edellä 1 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä on jatkettu tyydyttävästi, kuitenkin aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta.3. Varat maksetaan Ukrainan keskuspankille.4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa lainanotto- ja lainanantotoimissa käytetään samaa arvopäivää eivätkä ne saa aiheuttaa yhteisölle erääntymisaikojen muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä eivätkä muutakaan kaupallista riskiä.2. Ukrainan pyynnöstä komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää.3. Ukrainan pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavia rahoitusolosuhteita. Jälleenrahoitus- tai rakenneuudistustoimenpiteet on toteutettava 1 kohdassa määriteltyjen edellytysten mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai lisätä jälleenrahoitus- tai rakenneuudistusajankohtana vielä maksamattoman lainapääoman määrää käypään kurssiin ilmoitettuna.4. Ukraina maksaa kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisista toimenpiteistä päättämisestä ja niiden toteuttamisesta.5. Raha-asiain komitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa toimenpiteissä tapahtuvasta kehityksestä vähintään kerran vuodessa.5 artikla Komissio antaa vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 1998.Neuvoston puolestaW. SCHÜSSELPuheenjohtaja(1) EYVL C 386, 20.12.1997, s. 10(2) EYVL C 80, 16.3.1998, s. 29(3) EYVL L 366, 31.12.1994, s. 32(4) EYVL L 258, 28.10.1995, s. 63