Avis juridique important

|

31987D0083

87/83/ETY: Komission päätös, tehty 7 päivänä tammikuuta 1987, maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 045 , 14/02/1987 s. 0040 - 0042 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0176  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0176

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä tammikuuta 1987,maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta (87/83/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäkomission päätöksellä 64/488/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 83/77/ETY(2), perustetaan maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevä neuvoa-antava komitea,uusien jäsenvaltioiden yhteisöön liittymisen seurauksena on osoittautunut tarpeelliseksi lisätä paikkojen lukumäärää ja jakaa ne uudelleen; lisäksi on suotavaa mukauttaa menettely jäsenten korvaamisesta,säännöksiä maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevästä neuvoa-antavasta komiteasta on muutettu useita kertoja ja niistä on tullut sen vuoksi vaikeasti sovellettavia; tämän takia niistä olisi laadittava koonnelma,on tärkeää, että komissio kerää ammatinharjoittajien mielipiteet maatalouden rakennepoliittisista kysymyksistä, ja että alat, joita nämä kysymykset suoraan koskevat, osallistuvat komission pyytämien lausuntojen laatimiseen, jakyseiset ammattiyhdistykset ovat perustaneet järjestöjä yhteisön tasolle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Perustetaan komission yhteyteen maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevä neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".2. Komiteassa ovat edustettuina maanomistajat, maatalousyrittäjät, maatalousosuuskunnat, maatalousalan palkatut työntekijät, maatalouden luottolaitokset, viljelijäperheet, kauppa, teollisuus sekä maatalouden ulkopuoliset palkatut työntekijät.2 artikla1. Komissio voi kuulla komiteaa ongelmissa, jotka liittyvät maatalouden rakenteiden parantamiseen tähtäävän politiikan määrittelyyn ja täytäntöönpanoon yhteisön tasolla; kaikki nämä ongelmat käsitellään sekä niiden erityisnäkökohtien että niiden koko maatalousväestöön heijastuvan vaikutuksen kannalta.2. Jonkin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ryhmän pyynnöstä komitea voi myös omasta aloitteestaan esittää komissiolle lausuntoja tai kertomuksia toimivaltaansa kuuluvasta asiasta.3 artikla1. Komiteassa on 54 jäsentä.2. Paikat jaetaan seuraavasti:- 25 tuottajien ja maatalousosuuskuntien edustajille, joista 4 paikkaa nuorten viljelijöiden edustajille,- kaksi maanomistajien edustajille,- kolme viljelijäperheiden edustajille,- viisi maatalouden luottolaitosten edustajille,- seitsemän maataloustyöntekijöiden edustajille,- neljä teollisuuden edustajille,- neljä kaupan edustajille,- neljä maatalouden ulkopuolisten palkattujen työntekijöiden edustajille.4 artikla1. Komissio nimittää komitean jäsenet yhteisön tasolle perustettujen, maatalouden rakenteiden parantamiseen liittyvää toimintaa parhaiten edustavien ammattijärjestöjen ehdotuksesta.Kutakin täytettävää edustajanpaikkaa varten nämä järjestöt ehdottavat eri maiden kansalaisista kahta ehdokasta.2. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.Kolmen vuoden toimikauden päätyttyä komitean jäsenet pysyvät toimissaan, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai heidän toimikautensa uusitaan.Jos joku jäsenistä eroaa tehtävästään tai kuolee, tai jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää hänen korvaamistaan, hänet korvataan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.3. Komissio julkaisee luettelon jäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla1. Komitea valitsee komissiota kuultuaan puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi.Puheenjohtaja valitaan ensimmäisessä äänestyksessä läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnä olevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, komissio nimeää tilapäisen puheenjohtajan.2. Komitea valitsee kaksi varapuheenjohtajaa kolmeksi vuodeksi.Varapuheenjohtajat valitaan niiden taloudellisten eturyhmien edustajista, joihin puheenjohtaja ei kuulu.Vaali toimitetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.Komitea voi samaa menettelyä noudattaen nimittää muita jäseniä työvaliokuntaan. Tässä tapauksessa työvaliokunnassa on puheenjohtajan lisäksi enintään yksi edustaja kustakin komiteassa edustettuna olevasta taloudellisesta eturyhmästä.Työvaliokunta valmistelee ja järjestää komitean työn.6 artikla1. Ainoastaan komission edustajat, komitean jäsenet, tai heidän ollessaan estyneitä heidän sijaisensa, sekä 3 ja 4 kohdan mukaisesti kutsutut henkilöt voivat osallistua kokouksiin tai olla niissä läsnä.2. Jos komitean jäsen on estynyt, järjestö tai järjestöt, joille on annettu paikka komiteassa, voivat nimetä sijaisen, joka on valittava komission ja kyseisen järjestön tai kyseisten järjestöjen yhdessä vahvistamasta luettelosta. Tässä luettelossa olevien nimien lukumäärä on puolet kyseistä järjestöä tai kyseisiä järjestöjä edustavien jäsenten kokonaismäärästä. Tämä lukumäärä on vähintään yksi ja enintään kaksitoista.Komitean sihteeristölle on ilmoitettava sijaisen nimeämisestä vähintään seitsemän päivää ennen kokousta.3. Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, puheenjohtaja voi yhdessä komission yksiköiden kanssa kutsua järjestön pääsihteerin tai sihteeristön jäsenen osallistumaan komitean kokoukseen tarkkailijana.Tapauksessa, jossa pääsihteeri on estynyt, hän voi kuitenkin valtuuttaa tarkkailijapaikkansa nimeämälleen toiselle henkilölle.Tarkkailijoilla ei ole puheoikeutta; puheenjohtaja voi kuitenkin yhdessä komission yksiköiden kanssa antaa heille tämän oikeuden.4. Kun esityslistan aiheet ovat luonteeltaan hyvin teknisiä ja poikkeavat siten komitean tavallisesta työstä, puheenjohtaja voi sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, ja yhdessä komission yksiköiden kanssa, kutsua yhden tai useamman asiantuntijan osallistumaan komitean työhön.Komissio voi omasta aloitteestaan kutsua kenet tahansa, jolla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta, osallistumaan asiantuntijana komitean asioiden käsittelyyn.Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on syynä heidän läsnäoloonsa.7 artiklaKomitea voi yhdessä komission yksiköiden kanssa perustaa työryhmiä työnsä helpottamiseksi.8 artikla1. Komitea kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta. Työvaliokunta kokoontuu sen puheenjohtajan yhdessä komission kanssa esittämästä kutsusta.2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan sekä työryhmien kokouksiin.3. Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan sekä työryhmien sihteeristön tehtävistä.9 artiklaKomitea käsittelee asioita, joista komissio on pyytänyt lausuntoa. Äänestäminen ei ole käytössä.Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto on annettava.Komiteassa edustettuina olevien taloudellisten eturyhmien kannat ovat komissiolle toimitetussa kertomuksessa.Jos komitea hyväksyy pyydetyn lausunnon yksimielisesti, se laatii yhteiset johtopäätökset, jotka liitetään kertomukseen.Komissio antaa tulokset asioiden käsittelystä tiedoksi neuvostolle tai hallintokomiteoille viimeksi mainittujen pyynnöstä.10 artiklaRajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista, komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työssä, jos komissio ilmoittaa näille, että pyydetty lausunto tai esitetty asia on luonteeltaan luottamuksellinen.Tässä tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokouksiin.11 artiklaKumotaan komission päätös 64/488/ETY.12 artiklaTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1987.Komission puolestaFrans ANDRIESSENVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o 134, 20.8.1964, s. 2256/64(2) EYVL N:o L 51, 24.2.1983, s. 34


title: Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2000, neuvoston direktiivin 82/894/ETY mukaisen eläintaudeista ilmoittamisen kooditetusta muodosta ja koodeista sekä päätösten 84/90/ETY ja 90/442/ETY kumoamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 3701) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/807/EY)

text:
Avis juridique important

|

32000D0807

Virallinen lehti nro L 326 , 22/12/2000 s. 0080 - 0080

Komission päätös,tehty 11 päivänä joulukuuta 2000,neuvoston direktiivin 82/894/ETY mukaisen eläintaudeista ilmoittamisen kooditetusta muodosta ja koodeista sekä päätösten 84/90/ETY ja 90/442/ETY kumoamisesta(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 3701)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2000/807/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä 21 päivänä joulukuuta 1982 annetun neuvoston direktiivin 82/894/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2000/556/EY(2), ja erityisesti sen 5 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission päätöksessä 84/90/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 89/163/ETY(4), säädetään kooditetusta muodosta, jossa eläintaudit on direktiivin 82/894/ETY mukaisesti ilmoitettava.(2) Komission päätöksessä 90/442/ETY(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 17. joulukuuta 1996(6), säädetään koodit eläintaudeista ilmoittamiselle.(3) On tarpeen koota nämä päätökset yhteen ja saattaa ne ajan tasalle. Avoimuus toteutuu paremmin, jos nämä päätökset kumotaan ja tehdään uusi päätös vastaavasti.(4) Euroopan talousyhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta täydentävän, Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 1997 allekirjoitetun eläinlääkintää koskevan pöytäkirjan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä EY-Andorra-sekakomitean päätöksessä N:o 2/1999(7) edellytetään, että Andorra lisätään eläintautien ilmoittamista koskevaan ADNS-järjestelmään.(5) Uutta tietokonejärjestelmää ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön, jotta tautitiedot voidaan siirtää direktiivissä 82/894/ETY vaaditulla tavalla.(6) Belgia, Suomi, Saksa, Kreikka, Alankomaat, Norja, Portugali ja Espanja ovat muuttaneet ilmoitusjärjestelmässä käytettävää alueiden numerointijärjestelmää.(7) Järjestelmän parantamiseksi on tarpeen säätää taudinpurkausten paikantamisen tarkentamisesta pituus- ja leveyspiirien avulla.(8) Siirrettyjen tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi tämän päätteen liitteitä ei pitäisi julkaista.(9) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaTiedot on lähetettävä eläintautien ilmoittamisjärjestelmää varten tämän päätöksen liitteissä I, II ja III säädetyssä kooditetussa muodossa.2 artiklaTiedot on lähetettävä eläintautien ilmoittamisjärjestelmää varten tämän päätöksen liitteissä IV-X säädettyjä koodeja käyttäen.3 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2001.4 artiklaKumotaan päätökset 84/90/ETY ja 90/442/ETY 3 artiklassa mainittuna päivämääränä.5 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2000.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58.(2) EYVL L 235, 19.9.2000, s. 27.(3) EYVL L 50, 21.2.1984, s. 10.(4) EYVL L 61, 4.3.1989, s. 49.(5) EYVL L 227, 21.8.1990, s. 39.(6) K(1996) 4032 lopullinen.(7) EYVL L 31, 5.2.2000, s. 84.


Avis juridique important

|

31999D0070

1999/70/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, Euroopan keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä

Virallinen lehti nro L 022 , 29/01/1999 s. 0069 - 0070

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 25 päivänä tammikuuta 1999,Euroopan keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä (1999/70/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (jäljempänä "EKP") 12 päivänä marraskuuta 1998 antaman suosituksen (1),sekä katsoo, ettäEKP:n neuvoston suosittelemien ja neuvoston hyväksymien riippumattomien ja ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja kansallisten keskuspankkien (jäljempänä "KKP":t) tilit, jaEKP on suositellut kunkin osallistuvan KKP:n nimeämien nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien uudelleennimeämistä, jollei mahdollisesta myöhemmästä päätöksestä muuta johdu,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. KPMG Réviseurs d'Entreprises s.c., Antwerpen ja Deloitte Touche Tohmatsu s.c., Bryssel hyväksytään Banque Nationale de Belgique / Nationale Bank van Belgiën ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi.2. KPMG Deutsche Treuhandgesellschaft AG ja PwC Deutsche Revision AG hyväksytään Deutsche Bundesbankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi.3. Coopers & Lybrand, joka kuuluu PricewaterhouseCoopersin kansainväliseen yritykseen hyväksytään Banco de Españan ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.4. Mazars & Guérard, Pariisi ja Deloitte Touche Tohmatsu-Audit, Neuilly hyväksytään Banque de Francen ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi.5. PricewaterhouseCoopers, Dublin hyväksytään Central Bank of Irelandin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.6. Reconta Ernst & Young s.p.a., Rome hyväksytään Banca d'Italian ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.7. PricewaterhouseCoopers S.A.R.L. (Société à responsabilité limitée), Réviseur d'Entreprises, Luxemburg hyväksytään Banque centrale du Luxembourgin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.8. Prof. Drs. J.A. van Manen RA (rekisteröity tilintarkastaja), joka tässä tehtävässään toimii itsenäisesti ja joka on PricewaterhouseCoopersin osakas, hyväksytään De Nederlandsche Bankin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.9. Prof. DDr. Kurt Neuner, Dr. Pipin Henzl, Dr. Peter Wolf, Mag. Christian Hofer, Dkfm. Dr. Peter Christian Cormasz ja Dkfm. Leopold Wundsam, jotka kaikki ovat rekisteröityjä hyväksyttyjä julkisia tilintarkastajia, hyväksytään Österreichische Nationalbankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi.10. PricewaterhouseCoopers-Auditores e Consultores Lda. hyväksytään Banco de Portugalin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.11. Arthur Andersen Oy hyväksytään Suomen Pankin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi.2 artikla Tämä päätös ilmoitetaan EKP:lle.3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999.Neuvoston puolestaJ. FISCHERPuheenjohtaja(1) EYVL C 411, 31.12.1998, s. 11


title: Neuvoston päätös (EU) 2017/232, annettu 7 päivänä helmikuuta 2017, Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               11.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 36/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/232,
   annettu 7 päivänä helmikuuta 2017,
   Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta Kiribatin tasavallan kanssa lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Tämä sopimus on allekirjoitettu ja sitä on neuvoston päätöksen (EU) 2016/1197 (2) mukaisesti sovellettu väliaikaisesti 24 päivästä kesäkuuta 2016.

               (3)

               Sopimuksella perustetaan sopimuksen hallinnointia käsittelevä asiantuntijoiden sekakomitea. Unionia sekakomiteassa edustaa komissio, jota jäsenvaltioiden edustajien olisi avustettava.

               (4)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen (5).
   3 artikla
   Komissio edustaa jäsenvaltioiden edustajien avustamana unionia sopimuksen 6 artiklan nojalla perustetussa asiantuntijoiden sekakomiteassa.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. GRECH

      (1)  Hyväksyntä annettu 1 päivänä joulukuuta 2016.

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1197, annettu 26 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 1).

      (3)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

32000D0437

2000/437/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2000, sitoumusten hyväksymisestä Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1668)

Virallinen lehti nro L 175 , 14/07/2000 s. 0093 - 0097

Komission päätös,tehty 27 päivänä kesäkuuta 2000,sitoumusten hyväksymisestä Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1668)(2000/437/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tiettyä tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja tiettyjen viejien kyseisen tuonnin yhteydessä esittämien sitoumusten hyväksymisestä 6 päivänä kesäkuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1023/97(3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla (EY) N:o 1632/97(4) ja (EY) N:o 1633/97(5), ja erityisesti sen 2 artiklan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A AIEMPI MENETTELY(1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1023/97, jäljempänä "väliaikainen asetus", väliaikaisen polkumyyntitullin Puolasta peräisin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tietyssä tuonnissa ja hyväksyi tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien esittämät sitoumukset. Kyseiset sitoumukset koskivat ainoastaan yhtä kuormalavalajia eli EUR-kuormalavaa.(2) Koska tutkimuksessa käytettiin otantamentelmää, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun tarkasteluun ei voitu suostua. Sen varmistamiseksi, että uusia viejiä ja edellä mainitussa tutkimuksessa käytettyyn otokseen kuulumattomia yhteistyössä toimineita yrityksiä kohdellaan tasavertaisesti, väliaikaista asetusta muutettiin. Asetuksen (EY) N:o 1632/97 2 artiklassa säädettiin, että uusien puolalaisten vievien tuottajien EUR-kuormalavojen vientiä koskevat sitoumukset voidaan hyväksyä, jos ne täyttävät siinä asetetut edellytykset.(3) Neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2334/97(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2048/1999(7), lopullisen polkumyyntitullin Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tietyssä tuonnissa.B UUSIEN VIEJIEN PYYNTÖ(4) Asetuksen (EY) N:o 2334/97 antamisen jälkeen kuusi uutta puolalaista vievää tuottajaa pyysi, että niihin sovellettaisiin asetuksen (EY) N:o 1023/97 2 artiklaa, ja esitti EUR-kuormalavoja koskevia sitoumuksia. Ne esittivät myös riittävät asetuksen (EY) N:o 1023/97 2 artiklassa tarkoitetut todisteet, jotka osoittavat niiden olevan tosiasiallisia uusia vieviä tuottajia. Näiden kuuden puolalaisen vievän tuottajan EUR-kuormalavoja koskevat sitoumukset olisi sen vuoksi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 1023/97 2 artiklan nojalla.C SITOUMUKSEN PERUUTTAMINEN(5) Kaksi puolalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, P.P.H. "Pamadex" ja P.H.U. "Akropol", joiden sitoumukset komissio hyväksyi asetuksella (EY) N:o 1023/97, ovat ilmoittaneet, että ne eivät enää tuota kyseistä tuotetta. Sen vuoksi komissio ilmoitti niille aikomuksesta poistaa ne niiden yritysten luettelosta, joiden sitoumukset on hyväksytty. Kyseiset kaksi yritystä eivät esittäneet vastalauseita. Olisi myös huomioitava, että yritykset voivat esittää uusia sitoumuksia, mikäli ne päättävät jatkaa EUR-kuormalavojen tuotantoa ja vientiä.D YRITYKSET, JOITA SITOUMUS KOSKEE(6) Selvyyden vuoksi kaikki yritykset, joita sitoumus koskee, ovat tämän päätöksen liitteenä olevassa luettelossa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPuolasta peräisin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä hyväksytään seuraavien yritysten esittämät EUR-kourmalavoja koskevat sitoumukset:- P.P.H.U. "ELMA" S.C., Sobieseki- P.P.H. SWENDEX S.C., Lublin- P.P.H.U. Zbigniew Marek, Andrichow- Pomorski Serwis Paletowy Sp. z.o.o., Kobylnica- "EMI" S.C., Bilgoraj- P.P.H.U ROMAX Import-Eksport, Wroclaw.2 artiklaPuolasta peräisin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä annetaan seuraavien yritysten esittämien EUR-kuormalavoja koskevien sitoumusten raueta:- P.P.H. "Pamadex", Ligota- P.H.U. "Akropol", Krakova.3 artiklaPäätöksen 1 ja 2 artikla tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun tämä päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2000.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18.(3) EYVL L 150, 7.6.1997, s. 4.(4) EYVL L 225, 15.8.1997, s. 11.(5) EYVL L 225, 15.8.1997, s. 13.(6) EYVL L 324, 27.11.1997, s. 1.(7) EYVL L 255, 30.9.1999, s. 1.LIITEValmistajat>TAULUKON PAIKKA>


title: 2014/173/YUTP: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/21/2014, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2014 , Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n operaation komentajan nimittämisestä ja päätöksen BiH/17/2011 kumoamisesta

text:
               29.3.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 95/29

         POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS BiH/21/2014,
   annettu 18 päivänä maaliskuuta 2014,
   Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n operaation komentajan nimittämisestä ja päätöksen BiH/17/2011 kumoamisesta
   (2014/173/YUTP)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n operaation komentajan nimittämisestä.

               (2)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea antoi 14 päivänä tammikuuta 2011 päätöksen BiH/17/2011 (2), jolla Pohjois-Atlantin puolustusliiton Euroopan-joukkojen apulaiskomentaja (DSACEUR) kenraali Sir Richard SHIRREFF nimitettiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation komentajaksi.

               (3)

               Nato on päättänyt nimittää kenraali Sir Adrian BRADSHAW’n Pohjois-Atlantin puolustusliiton Euroopan-joukkojen apulaiskomentajaksi (DSACEUR) kenraali Sir Richard SHIRREFFin tilalle. Kenraali Sir Adrian BRADSHAW’n toimikausi alkaa 28 päivänä maaliskuuta 2014. Kenraali Sir Adrian BRADSHAW’n olisi myös samasta päivämäärästä lukien korvattava kenraali Sir Richard SHIRREFF Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation komentajana.

               (4)

               Sen vuoksi päätös BiH/17/2011 olisi kumottava.

               (5)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.

               (6)

               Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jonka mukaan Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä unionin jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään kenraali Sir Adrian BRADSHAW 28 päivästä maaliskuuta 2014 Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n operaation komentajaksi.
   2 artikla
   Kumotaan päätös BiH/17/2011.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä maaliskuuta 2014.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2014.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 252, 28.7.2004, s. 10.

      (2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/17/2011, annettu 14 päivänä tammikuuta 2011, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation komentajan nimittämisestä (EUVL L 18, 21.1.2011, s. 41).


title: 2014/361/EU: Neuvoston päätös, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2014 , AKT–EU-ministerineuvostossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteen IV tarkistamiseen

text:
               17.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 177/54

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 5 päivänä kesäkuuta 2014,
   AKT–EU-ministerineuvostossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteen IV tarkistamiseen

      (2014/361/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’AKT–EY-kumppanuussopimus’,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               AKT–EY-kumppanuussopimuksen 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI.

               (2)

               AKT–EY-kumppanuussopimuksen osapuolet tekivät Busanissa, Accrassa ja OECD:n kehitysapukomitean (DAC) kokouksessa Pariisissa vuonna 2010 avun tuloksellisuutta koskevia kansainvälisiä sitoumuksia.

               (3)

               Kansallisuutta ja alkuperää koskevia sääntöjä voitaisiin parantaa entisestään kyseisten kansainvälisten sitoumusten mukaisesti.

               (4)

               AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevia määräyksiä selkeyttämällä ja yksinkertaistamalla voitaisiin tehostaa EKR:n täytäntöönpanoa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   AKT–EU-ministerineuvostossa esitettävä Euroopan unionin kanta AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteen IV tarkistamiseen perustuu liitteenä olevaan AKT–EU-ministerineuvoston päätösluonnokseen.
   2 artikla
   Kun AKT–EU-ministerineuvoston päätös on annettu, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. DENDIAS

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3) allekirjoitetuilla sopimuksilla.

      LUONNOS:
      AKT–EU-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS,
      annettu …,
      AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteen IV tarkistamisesta
      AKT–EU-MINISTERINEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT–EY-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 100 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  AKT–EY-kumppanuussopimuksen 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI.

                  (2)

                  AKT–EY-kumppanuussopimuksen osapuolet tekivät Busanissa, Accrassa ja OECD:n kehitysapukomitean (DAC) kokouksessa Pariisissa vuonna 2010 avun tuloksellisuutta koskevia kansainvälisiä sitoumuksia.

                  (3)

                  Kansallisuutta ja alkuperää koskevia sääntöjä voitaisiin parantaa entisestään kyseisten kansainvälisten sitoumusten mukaisesti.

                  (4)

                  AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevia määräyksiä selkeyttämällä ja yksinkertaistamalla voitaisiin tehostaa EKR:n täytäntöönpanoa,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Muutetaan AKT–EY-kumppanuussopimuksen liite IV seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 19 c artiklan 5 kohta seuraavasti:
                  ”5.   Tämän sopimuksen 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 50 artiklassa tarkoitetun sitoumuksen mukaisesti AKT-valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien sopimusten ja avustusten täytäntöönpanossa noudatetaan sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä ja kansainvälisesti tunnustettuja perustyönormeja.”

                  2)

                  Korvataan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:
                  ”1.   Yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset henkilöt, joilla on jonkin seuraavassa luetellun maan kansalaisuus, ja oikeushenkilöt, jotka ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet johonkin seuraavassa luetelluista maista:

                              a)

                              AKT-valtio, Euroopan yhteisön jäsenvaltio, Euroopan yhteisöön liittymistä valmistelevan tukivälineen edunsaajavaltio, Euroopan talousalueen jäsenvaltio sekä merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 25 päivänä marraskuuta 2013 tehdyn neuvoston päätöksen 2013/755/EU (4) soveltamisalaan kuuluvat merentakaiset maat ja alueet;

                              b)

                              OECD:n kehitysapukomitean luetteloon virallisen kehitysavun saajista sisältyvät kehitysmaat ja -alueet, jotka eivät ole G20-ryhmän jäseniä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Etelä-Afrikan asemaa, josta määrätään pöytäkirjassa 3;

                              c)

                              maat, joiden osalta komissio on vahvistanut ulkoisen avun vastavuoroisen saantimahdollisuuden yhteisymmärryksessä AKT-valtioiden kanssa.
                              Vastavuoroinen avunsaantimahdollisuus voidaan myöntää vähintään vuoden pituiseksi määräajaksi edellyttäen, että asianomainen maa soveltaa samoja tukikelpoisuusehtoja Euroopan yhteisöstä ja sellaisista maista peräisin oleviin yhteisöihin, jotka ovat tämän artiklan mukaan tukikelpoisia;

                              d)

                              OECD:n jäsenmaa, kun on kyse OECD:n kehitysapukomitean julkaisemaan luetteloon virallisen kehitysavun saajista sisältyvässä vähiten kehittyneessä maassa tai voimakkaasti velkaantuneessa köyhässä maassa täytäntöön pantavista sopimuksista.

                  3)

                  Kumotaan 20 artiklan 1 a kohta.

                  4)

                  Korvataan 20 artiklan 3 kohta seuraavasti:
                  ”3.   Kaikkien yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavan hankinta- tai avustussopimuksen mukaisesti ostettujen tarvikkeiden ja materiaalien on oltava peräisin tässä artiklassa määritellystä tukikelpoisesta maasta.
                  Ne voivat kuitenkin olla peräisin mistä tahansa valtiosta, jos ostettavien tarvikkeiden ja materiaalien kokonaisarvo ei ylitä 19 c artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyä kilpailuun perustuvan neuvottelumenettelyn kynnysarvoa.
                  Tässä yhteydessä ’peräisin olevien tuotteiden’ määritelmää arvioidaan asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten perusteella, ja yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin katsotaan kuuluviksi myös merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta peräisin olevat tuotteet.”

                  5)

                  Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti:
                  ”5.   Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan jonkin kansainvälisen järjestön välityksellä täytäntöönpantavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki asianomaisen järjestön sääntöjen mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt kaikkien avunantajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin.”

                  6)

                  Korvataan 20 artiklan 6 kohta seuraavasti:
                  ”6.   Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan alueellisen aloitteen yhteydessä täytäntöönpantavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki asianomaiseen aloitteeseen osallistuvien maiden luonnolliset ja oikeushenkilöt. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin.”

                  7)

                  Korvataan 20 artiklan 7 kohta seuraavasti:
                  ”7.   Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan toimea, joka katetaan toisesta ulkoisesta rahoitusvälineestä yhdistetyllä yhteisrahoituksella jonkin kumppanin tai toisen avunantajan kanssa tai jonka täytäntöönpanosta vastaa mikä tahansa komission perustama erityisrahasto, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat kyseisen kumppanin, toisen avunantajan tai erityisrahaston perustamissäädöksessä määriteltyjen sääntöjen mukaan tukikelpoisia.
                  Kun on kyse toimista, jotka panee täytäntöön uskottu elin, kuten jäsenvaltio tai sen virasto tai Euroopan investointipankki tai kansainvälinen järjestö tai sen virasto, tukikelpoisia ovat myös kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat kyseisen uskotun elimen sääntöjen, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisrahoitus- tai täytäntöönpanoelimen kanssa tehdyissä sopimuksissa, mukaan tukikelpoisia. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin.”

                  8)

                  Lisätään 20 artiklaan uusi 8 ja 9 kohta seuraavasti:
                  ”8.   Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan toisesta EU:n rahoitusvälineestä yhteisrahoitettavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat tukikelpoisia jossakin näistä rahoitusvälineistä. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin.
                  9.   Tässä artiklassa määriteltyä tukikelpoisuutta voidaan rajoittaa hakijoiden kansalaisuuden, sijainnin ja luonteen osalta, jos toimen luonne, tavoitteet ja tehokas täytäntöönpano sitä edellyttävät.”

                  9)

                  Korvataan 22 artiklan 1 kohta seuraavasti:
                  ”1.   Kolmansista maista peräisin olevat tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat, jotka eivät ole 20 artiklan mukaan tukikelpoisia, voivat saada luvan osallistua yhteisön yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoittamien hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin, tai tuen ulkopuolella olevista maista peräisin olevat tarvikkeet ja materiaalit voidaan hyväksyä tukikelpoisiksi AKT-valtioiden taikka aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan asianomaisen järjestön tai elimen perustellusta pyynnöstä seuraavissa tapauksissa:

                              a)

                              mailla on pitkään jatkuneet taloudelliset, kaupalliset tai maantieteelliset kytkökset naapurimaina oleviin edunsaajamaihin;

                              b)

                              kiireelliset tapaukset, tapaukset, joissa tuotteita ja palveluja ei ole saatavilla asianomaisten maiden markkinoilla, tai muut asianmukaisesti perustellut tapaukset, joissa hankkeen, ohjelman tai toimen toteuttaminen olisi tukikelpoisuussääntöjen takia mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa.

                        AKT-valtion taikka aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan asianomaisen järjestön tai elimen on kussakin tapauksessa toimitettava komissiolle tiedot, joita tarvitaan tällaisesta poikkeuksesta päättämiseksi.”

                  10)

                  Korvataan 26 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

                              ”a)

                              rakennusurakoissa, joiden arvo on alle 5 000 000 euroa, AKT-valtioiden tarjoajille myönnetään rahoituksellisessa arvioinnissa 10 prosentin hintaetuus, edellyttäen että vähintään neljännes yrityksen osakepääomasta ja sen johtohenkilöstöstä on yhdestä tai useammasta AKT-valtiosta;”

                  11)

                  Korvataan 26 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

                              ”b)

                              toimitussopimuksissa, joiden arvo on alle 300 000 euroa, AKT-valtioiden tarjoajien joko yksin tai yhteenliittymässä eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden kanssa tekemille tarjouksille myönnetään rahoituksellisessa arvioinnissa 15 prosentin hintaetuus;”

                  12)

                  Korvataan 26 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

                              ”c)

                              palvelusopimuksissa, jotka eivät ole Euroopan komission puitesopimuksia, etusija on teknisiä tarjouksia arvioitaessa annettava AKT-valtioiden luonnollisten tai oikeushenkilöiden joko yksin tai keskinäisessä yhteenliittymässä tekemille tarjouksille.”

                  13)

                  Korvataan 26 artiklan 2 kohta seuraavasti:
                  ”2.   Jos kahta rakennusurakka-, toimitus- tai palvelusopimustarjousta pidetään samanarvoisina, 1 kohdan määräysten soveltamista rajoittamatta etusija annetaan

                              a)

                              AKT-valtion tarjoajalle; tai

                              b)

                              sellaisen puuttuessa tarjoajalle, joka

                                          i)

                                          mahdollistaa AKT-valtioiden fyysisten ja inhimillisten voimavarojen parhaan mahdollisen käytön;

                                          ii)

                                          tarjoaa parhaat alihankintamahdollisuudet AKT-valtioiden yrityksille tai luonnollisille henkilöille; tai

                                          iii)

                                          on AKT-valtioiden ja yhteisön luonnollisten henkilöiden ja yritysten yhteenliittymä.”

            2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

         Tehty …

               AKT–EU-ministerineuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

         (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 385, 29.12.2004, s. 88.

         (2)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.

         (3)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

         (4)  EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1.”


title: 2004/589/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2004, Korean tasavallalle tehtävästä ilmoituksesta telehankinnoista tehdyn Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan sopimuksen irtisanomisesta Euroopan yhteisön puolesta

text:
               6.8.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 260/8

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä heinäkuuta 2004,
   Korean tasavallalle tehtävästä ilmoituksesta telehankinnoista tehdyn Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan sopimuksen irtisanomisesta Euroopan yhteisön puolesta
   (2004/589/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon päätöksellä 97/784/EY (1) telehankinnoista tehdyn Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan sopimuksen (2), jäljempänä ”sopimus”, 8 artiklan 5 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sopimuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla aikomuksestaan toiselle sopimuspuolelle.

               (2)

               Sopimus on käynyt tarpeettomaksi yhteisön teletoiminnan harjoittajien poistuttua sen soveltamisalan piiristä sekä Korean televiestintämarkkinoiden vapautumisen ja Korea Telecom yrityksen yksityistämisen myötä.

               (3)

               Korea katsoo myös, että sopimus telehankinnoista on käynyt tarpeettomaksi.

               (4)

               Yhteisön olisi aiheellista irtisanoa sopimus.

               (5)

               Neuvoston olisi annettava komissiolle valtuudet ilmoittaa sopimuksen irtisanomisesta.

               (6)

               Yksityisten teletoiminnan harjoittajien hankinnoista muistiona tehty Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan sopimus (3) olisi pidettävä edelleen voimassa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Yhteisö irtisanoo Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan sopimuksen telehankinnoista.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jolla (joilla) on valtuudet ilmoittaa irtisanomisesta Korean tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. H. DONNER

      (1)  EYVL L 321, 22.11.1997, s. 30.

      (2)  EYVL L 321, 22.11.1997, s. 32.

      (3)  EYVL L 321, 22.11.1997, s. 41.


title: 2007/765/EY: Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 2007 , Bulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn yleissopimukseen ajokielloista

text:
               24.11.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 307/22

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 8 päivänä marraskuuta 2007,
   Bulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn yleissopimukseen ajokielloista
   (2007/765/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon vuoden 2005 liittymissopimuksen,
   ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus ajokielloista (2), jäljempänä ’ajokieltoja koskeva yleissopimus’, tehtiin Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 1998, mutta se ei ole tullut vielä voimaan.

               (2)

               Liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Bulgaria ja Romania liittyvät liittymisasiakirjan liitteessä I lueteltuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, joihin sisältyy muun muassa ajokieltoja koskeva yleissopimus. Edellä tarkoitettujen yleissopimusten ja pöytäkirjojen on määrä tulla voimaan Bulgarian ja Romanian osalta neuvoston määräämänä päivänä.

               (3)

               Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto tekee kyseisiin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin kaikki liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Ajokieltoja koskeva yleissopimus tulee voimaan Bulgarian ja Romanian osalta samana ajankohtana kuin se tulee voimaan sen alun perin allekirjoittaneiden jäsenvaltioiden osalta.
   2 artikla
   Ajokieltoja koskevan yleissopimuksen tekstit, jotka on laadittu bulgarian ja romanian kielillä (3), ovat todistusvoimaiset samoin ehdoin kuin ajokieltoja koskevan yleissopimuksen muut tekstit.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. PEREIRA

      (1)  Lausunto annettu 10. heinäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EYVL C 216, 10.7.1998, s. 1.

      (3)  Yleissopimuksen bulgarian- ja romaniankieliset tekstit julkaistaan myöhemmin Euroopan unionin virallisen lehden erityispainoksessa.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010 , eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta

text:
               7.4.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 87/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 283/2010/EU,
   annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010,
   eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Komissio antoi 7 päivänä huhtikuuta 2000 tiedonannon ”Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi – Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus”.

               (2)

               Komission 13 päivänä marraskuuta 2007 antamassa tiedonannossa ”Mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskeva eurooppalainen aloite” määriteltiin neljä ensisijaista toiminnanalaa: oikeudellisen ja institutionaalisen toimintaympäristön parantaminen jäsenvaltioissa, mielipideilmaston muokkaaminen suotuisammaksi työllisyydelle ja yrittäjyydelle, hyvien toimintatapojen edistäminen sekä taloudellisen lisäpääoman järjestäminen mikrorahoituslaitoksille. Suunnitelman täytäntöönpanon ensimmäisenä toimenpiteenä komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) käynnistivät vuonna 2008 Jasmine-aloitteen (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe), johon kuuluu pankkialan ulkopuolella toimivien mikrorahoituslaitosten mentorointi sekä rahoitusikkuna EIP:n myöntämälle 20 miljoonalle eurolle.

               (3)

               Komission 24 päivänä toukokuuta 2006 antamassa tiedonannossa ”Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” todetaan ihmisarvoisen työn merkitys kaikille, kuten myös ihmisarvoisesta työstä kaikille 23 päivänä toukokuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (4).

               (4)

               Valtionpäämiehet sitoutuivat Pittsburghissa 24 ja 25 päivänä syyskuuta 2009 pidetyssä G20-huippukokouksessa antamassaan lausumassa parantamaan köyhien mahdollisuuksia saada rahoituspalveluita esimerkiksi mikrorahoituksen avulla. Valtionpäämiehet sitoutuivat myös perustamaan kansainvälisen taloudellisen osallisuuden asiantuntijaryhmän, joka etsii kokemusten perusteella uusia tapoja järjestää rahoituspalveluja köyhille sekä edistää tehokkaita sääntely- ja toimintatapoja ja määrittelee rahoituksen saantia, taloudellista lukutaitoa ja kuluttajansuojaa koskevia periaatteita.

               (5)

               Euroopan parlamentti pyysi 24 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa suosituksista komissiolle mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta komissiota tehostamaan toimiaan mikroluottojen kehittämisessä kasvun ja työllisyyden tueksi. Lisäksi Euroopan parlamentti hyväksyi neljän miljoonan euron tuen Jasmine-aloitteen yhteydessä toteutettavalle pilottitoimelle. Euroopan parlamentti myös pyysi komissiota osallistumaan sellaisten mikroluottohankkeiden yhteisrahoitukseen, jotka koskevat heikossa asemassa olevia ryhmiä.

               (6)

               Parhaillaan käynnissä olevia unionin ja jäsenvaltioiden toimia on tehostettava mikrorahoituksen saantimahdollisuuksien ja saatavuuden lisäämiseksi kohtuullisessa ajassa riittävälle tasolle vastaamaan suurta kysyntää edistämällä samalla aktiivisesti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia; eniten mikroluottoja tänä kriisiaikana tarvitsevat henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille, henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, tai haavoittuviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää sitä, itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna.

               (7)

               Komission 3 päivänä kesäkuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” painotetaan tarvetta tarjota työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja joillekin Euroopan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, joiden on vaikea saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta, tilaisuus yrittäjyyteen. Nykyisin käytössä olevien välineiden lisäksi tarvitaan erityistoimia, jotta taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta saataisiin entisestään lujitettua tehostamalla EIP:n, Euroopan investointirahaston (EIR) ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten toteuttamia toimia jäsenvaltioiden toimintaa vaikeuttamatta. Tästä syystä komissio on tehnyt ehdotuksen uudesta EU:n laajuisesta mikrorahoitusjärjestelystä, jäljempänä ’rahoitusjärjestely’, laajentaakseen tiettyjen riskiryhmien mahdollisuuksia saada mikrorahoitusta ja tukeakseen edelleen yrittäjyyden, sosiaalitalouden ja mikroyritysten kehitystä. Jotta rahoitusjärjestely olisi tehokas ja pitkävaikutteinen sekä tavoittaisi potentiaaliset tuensaajat ja tukisi aktiivisesti sekä talouspolitiikkaa että paikallista kehityspolitiikkaa, jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisen yhteyspisteen kaikkien rahoitusjärjestelyn mukaisesti toteutettavien toimien edistämiseksi, koordinoimiseksi, arvioimiseksi ja seuraamiseksi kunkin jäsenvaltion alueella.

               (8)

               Ei-kaupalliset mikrorahoituslaitokset, luotto-osuuskunnat ja yritysten sosiaalista vastuuta kantavat pankit tarjoavat yhä suuremman osan mikroluotoista, jotka Euroopan unionissa myönnetään haavoittuviin ryhmiin kuuluville henkilöille, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta. Rahoitusjärjestelyn pitäisi auttaa kaupallisia pankkimarkkinoita täydentäviä luotonantajia parantamalla mikrorahoituksen saatavuutta nykyisen kysynnän tyydyttämiseksi.

               (9)

               Monissa tapauksissa mikrorahoituksen tarjoajat Euroopan unionissa ovat kaupallisia pankkeja, ja ne olisi otettava tärkeinä kumppaneina mukaan rahoitusjärjestelyyn, jotta voidaan palauttaa luottamus luottomarkkinoihin sekä keskittyä pääasiassa asiakkaisiin, jotka eivät ole luottokelpoisia.

               (10)

               Tämän päätöksen mukaista mikrorahoitusta myöntävien julkisten ja yksityisten yhteisöjen olisi noudatettava vastuullisen luotonannon periaatteita ja näin vältettävä erityisesti yksityishenkilöiden ja yritysten ylivelkaantuminen.

               (11)

               Luotonsaantivaikeuksien lisäksi sosiaalinen syrjäytyminen ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtyvän työttömän tai sosiaaliturvan varassa elävän henkilön elämäntilanteen epävarmuus ovat mikroyritysten perustamisen ja kehittämisen merkittävimpiä esteitä. Eurooppalaiset mikrorahoituksen välineet voivat osaltaan tukea sosiaalitalouden rakenteita, jotka auttavat ja tukevat yhteiskunnallisen sopeutumisen ulkopuolelle jääneitä henkilöitä ja auttavat heitä hankkimaan vaaditun vähimmäisosaamisen, jotta he voivat sitoutua kestävästi yrittäjyyshankkeeseen.

               (12)

               Unionin varojen käyttö on tarkoituksenmukaista, ja se on myös edellä mainitun Euroopan parlamentin 24 päivänä maaliskuuta 2009 antaman päätöslauselman mukaista. Lisäksi yhdellä koko EU:n kattavalla järjestelyllä keskitetään kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tuleva lainarahoitus ja pidetään toiminta yhtenäisenä lisäten näin mikrorahoituksen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa. Kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EIP:n ja EIR:n, kokemuksen hyödyntämiseksi rahoitusjärjestelyä olisi hallinnoitava yhteisesti.

               (13)

               Rahoitusjärjestelystä rahoitettavien toimien olisi oltava yhdenmukaisia ja yhteensopivia unionin muiden politiikkojen kanssa, ja lisäksi niiden olisi oltava perussopimuksen ja sen nojalla hyväksyttyjen säädösten mukaisia. Rahoitusjärjestelyn toiminnan olisi täydennettävä unionin muita toimia, etenkin niitä, jotka liittyvät kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman rahoitusvälineisiin, Jasmine-aloitteeseen, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon, Euroopan aluekehitysrahastoon, Jeremie-aloitteeseen (Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi) ja Euroopan sosiaalirahastoon.

               (14)

               Tätä päätöstä sovellettaessa ”mikrorahoituksen” olisi sisällettävä takaukset, mikroluotot, oman pääoman ehtoiset sijoitukset ja välirahoitus, jotka on myönnetty tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluville henkilöille ja mikroyrityksille, kun mikroluotto määritellään alle 25 000 euron suuruiseksi lainaksi. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (5)”mikroyritys” määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää, mukaan luettuna itsenäiset ammatinharjoittajat, ja jonka vuosiliikevaihto ja/tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa, ja tämän olisi oltava asianmukainen määritelmä tätä päätöstä sovellettaessa.

               (15)

               Tässä päätöksessä ja kansallisten säännösten mukaisesti ’sosiaalitalouden mikroyrityksellä’ olisi tarkoitettava mikroyritystä, joka tuottaa selkeästi yhteiskunnallisia hyödykkeitä ja palveluja tai joka tarjoaa palveluja yhteisön jäsenille voittoa tavoittelematta.

               (16)

               Rahoitusjärjestely olisi pantava täytäntöön toteuttamalla soveltuvia toimia, joihin kuuluvat kansainvälisten rahoituslaitosten mikrorahoituksen tarjoajien käyttöön esittämät riskinjakovälineet, takaukset, oman pääoman ehtoiset välineet sekä velkasitoumukset. Rahoitusjärjestelyn tehokkuuden parantamiseksi se olisi sovitettava yhteen ja pantava täytäntöön johdonmukaisesti Euroopan ja kansallisen tason rahoitusvälineiden ja kansallisten rahoituslaitosten kanssa,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Perustaminen
   Perustetaan eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva mikrorahoitusjärjestely, niin sanottu eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely, jäljempänä ’rahoitusjärjestely’.
   2 artikla
   Tavoite
   1.   Rahoitusjärjestelyn kautta asetetaan käyttöön unionin varoja mikrorahoituksen saantimahdollisuuksien ja saatavuuden lisäämiseksi seuraaville:

               a)

               henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille, ja henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, sekä haavoittuviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää sitä, itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna;

               b)

               mikroyritykset, erityisesti sosiaalitalouden mikroyritykset, sekä mikroyritykset, jotka työllistävät a alakohdassa mainittuja henkilöitä.

         2.   Rahoitusjärjestelyn kautta asetetaan käyttöön unionin varoja mikrorahoituksen saamiseksi ja edistetään aktiivisesti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia.
   3 artikla
   Talousarvio
   1.   Unionin talousarviosta rahoitusjärjestelylle 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi maksettava rahoitusosuus on 100 miljoonaa euroa.
   2.   Vuotuisista määrärahoista päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä, tarvittaessa myös soveltamalla talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohtaa tai muilla tämän sopimuksen mukaisilla keinoilla.
   3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden kokonaismääräraha saa olla enintään 1 prosentti tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä rahoitusjärjestelyn talousarviosta.
   4.   Rahoitusosuuden on katettava rahoitusjärjestelyn kustannukset kokonaisuudessaan, myös 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille unionin rahoitusosuutta hallinnoiville kansainvälisille rahoituslaitoksille maksettavat hallintokulut sekä mahdolliset muut tukikelpoiset kustannukset.
   4 artikla
   Tukikelpoiset toimet ja tuensaajat
   1.   Rahoitusjärjestely pannaan täytäntöön käyttäen tarpeen mukaan seuraavia erityyppisiä toimia:

               a)

               takaukset ja riskinjakovälineet;

               b)

               oman pääoman ehtoiset välineet;

               c)

               velkasitoumukset;

               d)

               tukitoimenpiteet, kuten tiedonvälitys, seuranta, valvonta, tarkastus ja arviointi, jotka ovat välittömästi tarpeen, jotta tämä päätös voidaan panna täytäntöön tuloksellisesti ja tehokkaasti ja sen tavoitteet saavuttaa.

         2.   Rahoitusjärjestely on avoin jäsenvaltioihin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sijoittautuneille julkisille ja yksityisille yhteisöille, jotka tarjoavat mikrorahoitusta jäsenvaltioissa toimiville henkilöille ja mikroyrityksille.
   3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten yhteisöjen on lopullisten tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa, jotka tarjoavat mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille.
   5 artikla
   Hallinnointi
   1.   Komissio hallinnoi rahoitusjärjestelyä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) mukaisesti.
   2.   Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien, 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tukitoimenpiteitä lukuun ottamatta, täytäntöönpanemiseksi komissio tekee kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EIP:n ja EIR:n, kanssa sopimuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 d artiklan ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (8) 43 artiklan mukaisesti. Sopimuksissa on oltava kyseisille rahoituslaitoksille uskottujen tehtävien täytäntöönpanoa koskevat tarkat määräykset, mukaan lukien määräykset, joissa täsmennetään tarve varmistaa näiden tehtävien täydentävyys nykyisiin eurooppalaisiin ja kansallisiin rahoitusvälineisiin nähden ja niiden koordinointi näiden välineiden kanssa sekä edistää kattavaa ja tasapuolista jakautumista jäsenvaltioiden kesken.
   3.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten on 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 4 artiklassa tarkoitettujen toimien täytäntöön panemiseksi myös asetettava kansainvälisille rahoituslaitoksille velvollisuus sijoittaa uudelleen varat ja tuotot, osingot ja hyvitykset mukaan lukien, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa toimissa kuuden vuoden ajaksi rahoitusjärjestelyn käyttöönottopäivästä lähtien.
   4.   Kun rahoitusjärjestely päätetään, Euroopan unionille kuuluva saldo maksetaan takaisin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon.
   5.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansainväliset rahoituslaitokset tekevät 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten mikrorahoituksen tarjoajien kanssa kirjallisia sopimuksia, joissa vahvistetaan niiden velvollisuus käyttää rahoitusjärjestelyn kautta käyttöön saatettuja varoja 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti ja toimittaa tietoja 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten laadintaa varten.
   6.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden määrärahoja hallinnoi komissio.
   6 artikla
   Vaatimustenmukaisuus
   Rahoitusjärjestelyn kautta rahoitettavien toimien on oltava perussopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksyttyjen säädösten mukaisia.
   7 artikla
   Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
   1.   Tämän päätöksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa unionin taloudellisten etujen suojaamisen toteuttamalla toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, korruptiota ja muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä sekä väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (9), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (11) mukaisesti.
   2.   OLAFilla on tämän päätöksen nojalla rahoitettavien unionin toimien yhteydessä valtuudet suorittaa tutkimuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 perusteella; kyseisiä asetuksia sovelletaan kaikkiin sellaisiin unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomisiin, myös rahoitusjärjestelyn perusteella määrätyn sopimusvelvoitteen rikkomisiin, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menoerän takia.
   3.   Kaikkiin tästä päätöksestä johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on sisällyttävä viittaus tämän artiklan 1 ja 2 kohtaan, ja niissä on määrättävä komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, joihin tarvittaessa kuuluvat paikalla tehtävät tarkastukset.
   8 artikla
   Vuosikertomus
   1.   Edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten rahoituslaitosten on toimitettava komissiolle vuosittain täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään tuetut toimet ja ilmoitetaan niiden osalta rahoituksen täytäntöönpano, jakautuminen ja saatavuus alojen ja tuensaajatyyppien mukaan, hyväksytyt tai hylätyt hakemukset, tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet ja tulokset.
   2.   Komissio antaa viimeistään 8 päivänä huhtikuuta 2011 ja sen jälkeen vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla edellisenä vuonna toteutetuista toimista kertomuksen, jossa tarkastellaan toimien määrää ja laatua. Vuosikertomus laaditaan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanokertomusten pohjalta. Siinä ilmoitetaan erityisesti tiedot hyväksytyistä tai hylätyistä hakemuksista, tehdyistä sopimuksista, rahoitetuista toimista, tuensaajien kokonaismäärästä ja tyypistä sekä myönnettyjen tukien jakautumisesta maantieteellisesti ja aloittain.
   Vuosikertomuksen on lisäksi sisällettävä tietoja rahoitusjärjestelyn vaikutuksista ja kestävyydestä, ja tiedot on ilmoitettava niiden henkilöiden ja niiden mikroyritysten kokonaismäärinä, jotka ovat edelleen työllistettyinä tai toimivat edelleen sen ajanjakson päättyessä, jonka aikana ne ovat saaneet tukea rahoitusjärjestelystä. Lisäksi vuosikertomus sisältää tietoja siitä, kuinka rahoitusjärjestely täydentää unionin muita, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon liittyviä toimia.
   3.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kolmannen vuosikertomuksen esittämisen jälkeen tarkastella uudelleen tätä päätöstä komission ehdotuksen perusteella.
   4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
   5.   Komissio pyrkii tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen perusteella varmistamaan, että rahoitusjärjestely täyttää 2 artiklassa säädetyn tavoitteen ja että se on kaikkialla Euroopan unionissa niiden saatavilla, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti tai joiden on vaikea saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta.
   9 artikla
   Arviointi
   1.   Komissio tekee omasta aloitteestaan väli- ja loppuarvioinnit tiiviissä yhteistyössä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Väliarviointi tehdään neljän vuoden kuluttua rahoitusjärjestelyn käyttöönotosta ja loppuarviointi viimeistään vuoden kuluttua 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansainvälisille rahoituslaitoksille annetun yhden tai useamman valtuutuksen päättymisestä. Loppuarvioinnissa tarkastellaan erityisesti sitä, missä laajuudessa rahoitusjärjestelyn tavoitteet on kokonaisuudessaan saavutettu.
   2.   Arviointien tulokset toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
   10 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä maaliskuuta 2010.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  EUVL C 318, 23.12.2009, s. 80.

      (2)  Lausunto annettu 7. lokakuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. joulukuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, annettu 8. maaliskuuta 2010.

      (4)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

      (5)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

      (6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (9)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (10)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (11)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.


Avis juridique important

|

32001D0914

2001/914/EY: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 2001, rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta tilikaudesta 2002 alkaen (EKP/2001/16)

Virallinen lehti nro L 337 , 20/12/2001 s. 0055 - 0061

Euroopan keskuspankin päätös,tehty 6 päivänä joulukuuta 2001,rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta tilikaudesta 2002 alkaen(EKP/2001/16)(2001/914/EY)EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä "perussääntö") ja erityisesti sen 32 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Perussäännön 32.1 artiklan mukaan rahoitustulo on kansallisille keskuspankeille rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvää tuloa. Perussäännön 32.2 artiklassa määrätään, että kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä saamiset EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Tilikaudesta 2003 lähtien kansallisten keskuspankkien olisi yksilöitävä rahapoliittisten tehtävien hoidosta johtuvat saamiset saamisina, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Perussäännön 32.4 artiklan mukaan kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa,(2) Perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan kansallisten keskuspankkien kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta,(3) Perussäännön 32.6 ja 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on oikeus antaa suuntaviivoja rahoitustulon jakauman loppusummien selvityksen ja siihen liittyvien maksujen hoitamisesta ja toteuttaa kaikki muut perussäännön 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet,(4) Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98(1) 10 artiklassa säädetään, että EKP ja kansalliset keskuspankit (jäljempänä "eurojärjestelmä") laskevat liikkeeseen euromääräiset setelit 1 päivästä tammikuuta 2002 lukien. Asetuksen 15 artiklan mukaan kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ovat laillisia maksuvälineitä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden päättymisestä. Vuotta 2002 olisi siis pidettävä erityisenä vuotena, koska kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeeseen lasketut setelit saattavat edelleen muodostaa merkittävän osan eurojärjestelmän liikkeeseen laskettujen seteleiden kokonaisarvosta erilaisina määrinä eri jäsenvaltioissa. Tilanne on verrattavissa vuosien 1999-2001 tilanteeseen, ja siksi tilikautta 2002 koskeva rahoitustulo olisi laskettava rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon ja EKP:n tappioiden jakamisesta tilikausina 1999-2001 3 päivänä marraskuuta 1998 tehdyssä päätöksessä EKP/2000/19, sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä päätöksellä(2), määrättyä menetelmää vastaavalla tavalla sen varmistamiseksi, että muutokset liikkeeseen laskettavien seteleiden määrässä eivät vaikuta merkittävästi kansallisten keskuspankkien suhteelliseen tulotilanteeseen. Perussäännön 32.3 artiklan mukaan EKP:n neuvosto voi 32.2 artiklasta poiketen päättää, että rahoitustulo lasketaan vuoden 2002 osalta toisen menetelmän mukaisesti,(5) Tietyistä käteisen eurorahan käyttöönottoa vuonna 2002 koskevista määräyksistä 10 päivänä tammikuuta 2001 annettujen suuntaviivojen EKP/2001/1(3) 9 artiklan 1 kohdan mukaan luottolaitoksille tai niiden valtuuttamille edustajille ennakkoon jaettavat eurosetelit veloitetaan nimellisarvostaan niiden kansallisessa keskuspankissa olevilta tileiltä seuraavan "lineaarisen veloitusmallin" mukaisesti: kolmasosa ennakkoon jaetusta kokonaismäärästä veloitetaan 2 päivänä tammikuuta 2002, kolmasosa 23 päivänä tammikuuta 2002 ja viimeinen kolmasosa 30 päivänä tammikuuta 2002. Laskettaessa rahoitustuloa vuodelta 2002 tämä "lineaarinen veloitusmalli" on otettava huomioon,(6) Tämä päätös liittyy euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 tehtyyn päätökseen EKP/2001/15(4), jossa määrätään, että EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. Päätöksessä EKP/2001/15 määrätään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Kyseisessä päätöksessä EKP:lle kohdistetaan 8 % liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta. Euroseteleiden kohdistaminen eurojärjestelmän jäsenten kesken merkitsee sitä, että syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Näille liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavalla korolla on välitön vaikutus kunkin eurojärjestelmän jäsenen tuloon, ja siksi siitä pitäisi määrätä tällä päätöksellä. Tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille EKP:n neuvoston päätösten mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy,(7) Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saamisten ja velkojen nettosaldolle olisi maksettava korkoa siten, että sovelletaan objektiivista perustetta, jossa määritellään rahan hinta. Tässä yhteydessä asianmukaisena korkona on pidettävä huutokauppoina toteutettavissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa sovellettavaa perusrahoitusoperaation korkoa,(8) Laskettaessa kansallisten keskuspankkien rahoitustuloa perussäännön 32.2 artiklan mukaisesti velkapohjaan olisi sisällytettävä liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettomääräiset velat, koska ne vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavan koron suorittaminen merkitsee näin ollen sitä, että merkittävä määrä eurojärjestelmän rahoitustulosta jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Näitä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja olisi mukautettava siten, että kansallisten keskuspankkien taseiden ja tuloslaskelmien vähittäinen mukauttaminen on mahdollista. Mukautusten olisi perustuttava niiden seteleiden arvoon, joita kukin kansallinen keskuspankki on laskenut liikkeeseen ennen euroseteleiden käyttöön ottamista. Näissä mukautuksissa olisi otettava huomioon erityiset seikat, jotka liittyvät vuoteen 2002, jolloin jäsenvaltioilla on erilaisia suunnitelmia euron käyttöön ottamisen osalta ja jolloin luottolaitokset lisäävät normaaleja hallussaan olevia käteisvaroja eri määriin, ja niitä olisi sovellettava vuositasolla enintään viideksi vuodeksi vahvistetun laskukaavan mukaisesti,(9) liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saldojen mukautukset on laskettu siten, että korvataan kaikki sellaiset merkittävät muutokset kansallisten keskuspankkien tulotilanteessa, jotka johtuvat euroseteleiden käyttöönotosta ja sen perusteella tehdystä rahoitustulon jakamisesta. Tästä syystä EKP:n neuvosto on päättänyt olla käyttämättä perussäännön 51 artiklan mukaista poikkeusta perussäännön 32 artiklasta,(10) Mukautettaessa liikkeeseen laskettuihin seteleihin liittyviä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja on otettava huomioon Luxemburgin suurherttuakunnan viimeaikaisista rahapoliittisista tapahtumista johtuva erityinen tilanne,(11) EKP:n neuvosto on tehnyt tämän päätöksen olettaen, että päätöksen taloudelliset seuraukset ja tällaisista taloudellisista seurauksista johtuva rahoituksellinen tasapaino pysyvät ennallaan tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisajan. EKP:n neuvosto sitoutuu siten vakaasti varmistamaan tällä päätöksellä käyttöön otetun järjestelyn pysyvyyden 31 päivään joulukuuta 2007 saakka,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMääritelmätTässä päätöksessä tarkoitetaan:a) "rahaliittoon osallistuvilla jäsenvaltioilla" jäsenvaltioita, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti,b) "kansallisilla keskuspankeilla" rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja,c) "velkapohjalla" velkoja kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä I,d) "yksilöitävillä saamisilla" velkapohjaa vastaan hallussa olevien saamisten määrää kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin nämä saamiset on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä II,e) "liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla" kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisten kansallisten keskuspankkien välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat eurosetelien liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn EKP:n päätöksen EKP/2001/15 4 artiklan soveltamisesta,f) "merkityn pääoman jakoperusteella" prosenttimääriä, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, siten kuin siitä määrätään kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman jakoperusteessa 1 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä päätöksellä EKP/1998/13(5),g) "luottolaitoksilla" luottolaitoksia, joihin sovelletaan vähimmäisvarantojen soveltamisesta annetun asetuksen EKP/1998/15(6), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2000/8(7), mukaisia vähimmäisvarantovaatimuksia,h) "yhdenmukaistetulla taseella" tasetta, jonka rakenne on määritelty kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä annettujen suuntaviivojen EKP/2000/18(8) liitteessä IX,i) "laskentakorolla" viimeisintä käytettävissä olevaa marginaalikorkoa, jota eurojärjestelmä käyttää huutokauppoina toteutettavissa perusrahoitusoperaatioissaan eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7(9) liitteen I 3.1.2 kohdan mukaisesti. Mikäli samana päivänä toteutetaan useita perusrahoitusoperaatioita selvitettäviksi, käytetään samanaikaisesti toteutettujen operaatioiden marginaalikorkojen keskiarvoa.2 artiklaLiikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot1. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan kuukausittain ja kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä edellisen kuukauden viimeisen pankkipäivän arvoon.Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ensimmäistä kertaa ennakkoon jaettavien seteleiden osalta 2 päivänä tammikuuta 2002 tammikuun 1 päivän 2002 arvoon.2. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat saldot, maksetaan laskentakoron mukaista korkoa.3. Edellisessä kohdassa tarkoitettu korko maksetaan TARGET-järjestelmän välityksellä neljännesvuosittain.4. Edellisestä kohdasta poiketen 2 kohdassa tarkoitettu korko maksetaan tilikaudelta 2002 vuoden lopussa.3 artiklaRahoitustulon määritysmenetelmä1. Vuonna 2002 kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo määritetään seuraavan kaavan mukaisesti:>VIITTAUS KAAVIOON>jossaMI on kunkin kansallisen keskuspankin jaettavan rahoitustulon määrä,LB on kunkin kansallisen keskuspankin velkapohja,RR on laskentakorko.2. Vuodesta 2003 lähtien kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon määrä määritetään laskemalla sen kirjanpitoon kirjatuista yksilöitävistä saamisista kertyvä todellinen tulo. Tästä poiketen kullasta ei katsota kertyvän tuloa.3. Mikäli kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo ylittää tai alittaa sen velkapohjan arvon, erotus korvataan soveltamalla erotuksen arvoon kaikkien kansallisten keskuspankkien yhteenlaskettujen yksilöitävien saamisten keskimääräistä tuottoprosenttia.Tämä keskimääräinen tuottoprosentti lasketaan seuraavalla tavalla: Kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöitävistä saamisistaan saamat tulot, lukuun ottamatta TARGET-transaktioista johtuvista eurojärjestelmän sisäisistä nettosaamisista kertyvää tuloa (liite II, A.3) ja liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvistä eurojärjestelmän sisäisistä nettosaamisista, mukaan lukien 4 artiklan soveltamisesta johtuvista saamisista, koituvaa tuloa (liite II, A.4), lasketaan yhteen ja summa jaetaan yhteenlaskettujen eurojärjestelmän yksilöitävien saamisten keskiarvolla. Keskimääräistä tuottoprosenttia sovelletaan 360 päivän periaatteen mukaisesti.4 artiklaEurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtävät mukautukset1. Rahoitustuloa laskettaessa liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan seuraavan laskukaavan mukaisesti määritetyllä hyvityksellä:>VIITTAUS KAAVIOON>jossa:CA on hyvitysK on kunkin kansallisen keskuspankin osalta määrä, joka saadaan soveltamalla merkityn pääoman jakoperustetta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräiseen arvoon heinäkuun 1 päivän 1999 ja kesäkuun 30 päivän 2001 välisenä aikanaA on kunkin kansallisen keskuspankin osalta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen arvo heinäkuun 1 päivän 1999 ja kesäkuun 30 päivän 2001 välisenä aikanaC on seuraava kerroin kunkin tilikauden osalta:>TAULUKON PAIKKA>2. Kansallisten keskuspankkien hyvitysten summa on 0.3. Hyvitykset ja hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtävät kirjanpitoviennit kirjataan erillisille eurojärjestelmän sisäisille tileille kunkin kansallisen keskuspankin kirjanpidossa kunkin vuoden ensimmäisenä pankkipäivänä siten, että arvopäivänä on tammikuun 1 päivä. Hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtävistä kirjanpitovienneistä ei makseta korkoa.4. Mikäli niiden euroseteleiden arvo, jotka Banque Centrale du Luxembourg panee fyysisesti liikkeelle vuonna 2002, ylittää sen liikkeeseen laskemien seteleiden keskimääräisen arvon heinäkuun 1 päivän 1999 ja kesäkuun 20 päivän 2001 välisenä aikana 25 % tai enemmän, 1 kohdan laskukaavan muuttuja A on Banque Centrale du Luxembourgin osalta sen vuonna 2002 liikkeelle panemien setelien arvo, kuitenkin enintään 2,2 miljardia euroa. Tätä poikkeusta sovellettaessa kaikkia 4 artiklan 1 kohdan perusteella laskettuja hyvityksiä mukautetaan taannehtivasti vuoden 2002 lopussa, jotta varmistetaan 2 kohdan noudattaminen. Taannehtivat mukautukset toteutetaan merkityn pääoman jakoperusteen mukaisessa suhteessa.5. Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen erityisissä tilanteissa, jotka liittyvät tämän päätöksen liitteessä III kuvattuihin muutoksiin liikkeeseen laskettavien seteleiden määrässä, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan kyseisessä liitteessä esitettyjen määräysten mukaisesti.6. Tämän artiklan mukaisia eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtäviä mukautuksia lakataan soveltamasta 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien.5 artiklaRahoitustulon laskeminen ja jakaminen1. EKP suorittaa joka päivältä kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon laskemisen. Laskelma perustuu kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamiin kirjanpitotietoihin. EKP ilmoittaa kertyneen summan kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain.2. Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään velkapohjaan sisältyvistä veloista kertynyttä tai maksettua korkoa vastaava määrä sekä määrät, joista EKP:n neuvosto mahdollisesti tekee päätöksiä perussäännön 32.4 artiklan toisen kohdan nojalla.3. Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon summan jakaminen merkityn pääoman jakoperusteen mukaisessa suhteessa tapahtuu kunkin tilikauden lopussa.6 artiklaLoppumääräykset1. Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002.2. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Frankfurt am Mainissa 6 päivänä joulukuuta 2001.EKP:n neuvoston puolestaWillem F. Duisenberg(1) EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.(2) EYVL L 336, 30.12.2000, s. 119.(3) EYVL L 55, 24.2.2001, s. 80.(4) Ks. tämän virallisen lehden sivu 52.(5) EYVL L 125, 19.5.1999, s. 33.(6) EYVL L 356, 30.12.1998, s. 1.(7) EYVL L 229, 9.9.2000, s. 34.(8) EYVL L 33, 2.2.2001, s. 21.(9) EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.LIITE IVELKAPOHJAN RAKENNEA Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:1. Liikkeeseen lasketut setelit.Tilikaudella 2002 tätä liitettä sovellettaessa ja kunkin kansallisen keskuspankin osalta "liikkeeseen lasketut setelit"(i) sisältävät myös sen liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja(ii) niiden määrästä vähennetään niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6).Tilikaudesta 2003 lähtien tätä liitettä sovellettaessa ja kunkin kansallisen keskuspankin osalta "liikkeeseen lasketut setelit" sisältävät yksinomaan euromääräisiä seteleitä.2. Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, mukaan luettuina:(a) sekkitilit, mukaan lukien perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1),(b) eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2),(c) määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3),(d) käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4),(e) vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5).3. Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskun yhteydessä EKP:lle annetuista velkakirjoista suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I olevan 3.3 luvun mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2).4. TARGET-transaktioista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3).5. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat.B Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä annetuissa suuntaviivoissa EKP/2000/18, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 15.12.1999 ja 14.12.2000(1), vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien puiteoletuksien ja periaatteiden mukaisesti.(1) EYVL L 33, 2.2.2001, s. 21.LIITE IIYKSILÖITÄVÄT SAAMISETA Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:1. Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5).2. Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2).3. TARGET-transaktioista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 9.4).4. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset, mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset.5. Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).Tätä päätöstä sovellettaessa ja ainakin tilikauden 2007 rahoitustulon laskemiseen saakka kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olevan kullan euromääräisen hinnan perusteella.B Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 1 päivänä joulukuuta 1998 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2000/18, sellaisena kuin ne ovat muutettuina 15.12.1999 ja 14.12.2000(1), vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien puiteoletuksien ja periaatteiden mukaisesti.(1) EYVL L 33, 2.2.2001, s. 21.LIITE IIIERITYISET MUKAUTUKSETA Ensimmäinen erityinen mukautusMikäli liikkeeseen laskettujen seteleiden keskiarvo vuonna 2002 alittaa euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen määräisten seteleiden keskiarvon heinäkuun 1 päivän 1999 ja kesäkuun 30 päivän 2001 välisenä aikana, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tilikauteen 2002 sovellettavaa kerrointa C pienennetään taannehtivasti samassa suhteessa kuin liikkeeseen laskettujen seteleiden keskiarvo on pienentynyt.Pienennyksen jälkeenkin kerroin on vähintään 0,8606735. Tätä poikkeusta sovellettaessa neljännes tästä vuoteen 2002 sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten CA pienennyksestä lisätään kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen vuosina 2004, 2005, 2006 ja 2007 sovellettavaan hyvitykseen.B Toinen erityinen mukautusMikäli kansalliset keskuspankit, joiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitys on positiivinen luku, maksavat nettokorkoa liikkeeseen laskettuihin seteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, ja tämä nettokorko, kun se lisätään niiden tuloslaskelman erään "rahoitustulon netto-osuus" vuoden lopussa, johtaa nettokustannukseen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tilikauteen 2002 sovellettavaa kerrointa C pienennetään siinä määrin kuin on tarpeen tämän tilanteen korjaamiseksi.Pienennyksen jälkeenkin kerroin on vähintään 0,8606735. Tätä poikkeusta sovellettaessa neljännes tästä vuoteen 2002 sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten CA pienennyksestä lisätään kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen vuosina 2004, 2005, 2006 ja 2007 sovellettavaan hyvitykseen.


title: 2007/370/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä toukokuuta 2007 , alueiden komitean seitsemän kreikkalaisen jäsenen ja viiden kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               1.6.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 140/47

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 14 päivänä toukokuuta 2007,
   alueiden komitean seitsemän kreikkalaisen jäsenen ja viiden kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2007/370/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,
   ottaa huomioon Kreikan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Alueiden komiteassa on vapautunut kuusi jäsenen paikkaa Christos CHATZOPOULOUSin, Dimitrios STAMATISin, Theodora BAKOYANNIn, Andreas KARAVOLASin, Pavlos KAMARASin ja Panayotis TZANIKOSin toimikausien päätyttyä. Yksi jäsenen paikka on vapautunut Konstantinos TZATZANISin erottua. Alueiden komiteassa on vapautunut viisi varajäsenen paikkaa Theodoros GEORGAKISin, Georgios KOUTSOULISin, Georgios MACHIMARISin, Ioannis SPARTSISin ja Spyros SPYRIDONin toimikausien päätyttyä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komitean jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Panayotis PSOMIADIS, préfet de Thessalonique, Christos CHATZOPOULOSin tilalle,

                           —

                           Georgios PAPASTERGIOU, préfet de Pieria, Dimitrios STAMATISin tilalle,

                           —

                           Nikitas KAKLAMANIS, maire d’Athènes, Theodora BAKOYANNIn tilalle,

                           —

                           Andreas FOURAS, maire de Patras, Andreas KARAVOLASin tilalle,

                           —

                           Grigorios ZAFIROPOULOS, maire de Halandri (Athènes), Pavlos KAMARASin tilalle,

                           —

                           Dimitrios TSINGOUNIS, maire de Leonidio (Arcadia), Panayotis TZANIKOSin tilalle,

                           —

                           Konstantinos TZATZANIS, conseiller à la préfecture du Pirée, Konstantinos TZATZANISin, conseiller municipal du Pirée, tilalle

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           Konstantinos KONTOYORGOS, préfet d’Evritania, Theodoros GEORGAKISin tilalle,

                           —

                           Dimitrios DRAKOS, préfet de Messinia, Georgios KOUTSOULISin tilalle,

                           —

                           Dimitrios KALOGEROPOULOS, maire d’Egaleo (Athènes), Georgios MACHIMARISin tilalle,

                           —

                           Dimitrios PREVEZANOS, conseiller à la municipalité de Skiathos (Magnissia), Ioannis SPARTSISin tilalle,

                           —

                           Spyros SPYRIDON, conseiller à la préfecture d’Athènes – Le Pirée, Spyros SPYRIDONin, maire de Poros, tilalle.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.


Avis juridique important

|

32000D0309

2000/309/EY: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä huhtikuuta 2000, alueiden komitean belgialaisen jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 103 , 28/04/2000 s. 0076 - 0076

Neuvoston päätös,tehty 17 päivänä huhtikuuta 2000,alueiden komitean belgialaisen jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä(2000/309/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,ottaa huomioon alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen(1),sekä katsoo, että Charles Picquen erottua alueiden komiteassa on vapautunut varsinaisen jäsenen paikka sekä kaksi varajäsenen paikkaa Harvé Hasquinin ja Rufin Grijpin erottua, joista on tiedotettu neuvostolle 3. marraskuuta ja 15. joulukuuta 1999,ottaa huomioon Belgian hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Nimetään François Roelants du Vivier alueiden komitean varsinaiseksi jäseneksi Charles Picquen tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2002 saakka.2. Nimetään Eric Tomas ja Annemie Neyts-Uyttebroeck alueiden komitean varajäseneksi eroavien varajäsenten Harvé Hasquinin ja Rufin Grijpin tilalle näiden jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2002 saakka.Tehty Luxemburgissa 17 päivänä huhtikuuta 2000.Neuvoston puolestaL. Capoulas SantosPuheenjohtaja(1) EYVL L 28, 4.2.1998, s. 19.