title: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2009 , Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta (EKP/2009/29)

text:
               29.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 348/57

      EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   tehty 14 päivänä joulukuuta 2009,
   Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta
   (EKP/2009/29)
   (2009/1018/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman toteutuksesta 2 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyllä päätöksellä EKP/2009/16 (1) perustetaan ohjelma katettujen joukkovelkakirjalainojen ostoja varten. Tämän ohjelman täytäntöönpano edellyttää lisämuutoksia Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyyn päätökseen EKP/2006/17 (2).

               (2)

               On tarpeen täsmentää, miten kirjanpidossa käsitellään eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvia avoimia saamisia sekä niihin liittyviä saamisia samoin kuin sitä, miten kirjanpidossa käsitellään luottotoimista aiheutuvien vastapuoliriskien johdosta tehtäviä varauksia.

               (3)

               Päätökseen EKP/2006/17 on tarpeen tehdä myös eräitä muita teknisiä muutoksia.

               (4)

               Päätöstä EKP/2006/17 on muutettava vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätöstä EKP/2006/17 seuraavasti:

               1)

               Korvataan 7 artikla seuraavasti:
               ”7 artikla
               Varaus valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta
               EKP:n toimintojen luonne huomioon ottaen EKP:n neuvosto voi tehdä EKP:n taseeseen varauksen valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta. EKP:n neuvosto päättää varauksen suuruudesta ja käytöstä EKP:n riskialttiudesta tehdyn perustellun arvion nojalla.”

               2)

               Muutetaan 8 artiklaa seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 3 kohta seuraavasti:
                           ”3.   Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan neljännesvuosittaisen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät, ja arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain ISIN-koodeittain; eriin ’Muut rahoitussaatavat’ ja ’Sekalaiset erät’ kuuluvat arvopaperit sekä rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit käsitellään kuitenkin erillisinä.”

                           b)

                           Korvataan 4 kohta seuraavasti:
                           ”4.   Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen. Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää

                                       i)

                                       jos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna; tai

                                       ii)

                                       jos arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä; tai

                                       iii)

                                       poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena.”

               3)

               Päätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

         2 artikla
   Loppumääräys
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2009.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä joulukuuta 2009.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EUVL L 175, 4.7.2009, s. 18.

      (2)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

      LIITE
      Päätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan seuraavasti:

                  1)

                  Päätöksen EKP/2006/17 liitteessä I olevat taulukot korvataan seuraavasti:
                  ”SAAMISET

                              Tase-erä

                              Tase-erien sisältöluokat

                              Arvostusperiaate

                                          1

                                          Kulta ja kultasaamiset

                              Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ’matkalla’. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: i) kultapitoisuuden muuttumiset ja ii) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

                              Markkinahintaan

                                          2

                                          Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, mukaan luettuina kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit.

                                          2.1

                                          Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

                                          a)

                                          Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                                          Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ’Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle’.

                                          a)

                                          Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          b)

                                          Erityiset nosto-oikeudet
                                          Erityiset nosto-oikeudet (brutto).

                                          b)

                                          Erityiset nosto-oikeudet
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          c)

                                          Muut saamiset
                                          GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, köyhyyden vähentämisen ja kasvun nopeuttamisen ohjelman piiriin kuuluvat talletukset.

                                          c)

                                          Muut saamiset
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          2.2

                                          Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset.

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          b)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                                          b)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                          c)

                                          Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                          c)

                                          Valuuttamääräiset lainat
                                          Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          d)

                                          Muut valuuttamääräiset saamiset
                                          Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.

                                          d)

                                          Muut valuuttamääräiset saamiset
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          3

                                          Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                                          a)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                                          a)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                          b)

                                          Muut saamiset euroalueella olevilta, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto.

                                          b)

                                          Muut saamiset
                                          Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          4

                                          Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                                          4.1

                                          Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                                          Nimellisarvoon

                                          b)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit.

                                          b)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          c)

                                          Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia lainoja

                                          c)

                                          Lainat euroalueen ulkopuolelle
                                          Talletukset nimellisarvoon

                                          d)

                                          Euroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.

                                          d)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                          d)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          d)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          4.2

                                          ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                              Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

                              Nimellisarvoon

                                          5

                                          Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                              Erät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.

                                          5.1

                                          Perusrahoitusoperaatiot

                              Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.2

                                          Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                              Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.3

                                          Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.4

                                          Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                              Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.5

                                          Maksuvalmiusluotot

                              Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.6

                                          Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                              Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          6

                                          Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’ kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          7

                                          Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                                          7.1

                                          Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                              Euroalueella liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten. Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset

                                          i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          7.2

                                          Muut arvopaperit

                              Muut kuin erään 7.1 ’Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit’ ja erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekseli, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan luettuina euromääräiset valtion velkakirjat ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet.

                                          i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          8

                                          Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                              Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

                              Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

                                          9

                                          Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                                          9.1

                                          EKP:n sijoitustodistusten liikkeeseenlaskun perusteella annettuihin velkakirjoihin liittyvät saamiset

                              Vain EKP:n taseessa.
                              Kansallisten keskuspankkien antamat velkakirjat EKP:n velkasitoumuksia koskevan back-to-back-sopimuksen perusteella.

                              Nimellisarvoon

                                          9.2

                                          Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                              EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn päätöksen EKP/2001/15 mukaisesti (2)

                              Nimellisarvoon

                                          9.3

                                          Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                              Seuraavien alaerien nettopositiot:

                                          a)

                                          TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä ’Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)’

                                          a)

                                          Nimellisarvoon

                                          b)

                                          muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.

                                          b)

                                          Nimellisarvoon

                                          10

                                          Selvitettävänä olevat erät

                              Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.

                              Nimellisarvoon

                                          11

                                          Muut saamiset

                                          11.1

                                          Euroalueen metallirahat

                              Eurokolikot.

                              Nimellisarvoon

                                          11.2

                                          Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                              Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot.

                              Hankintahintaan poistot vähennettyinä
                              Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.
                              Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina
                              Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

                                          11.3

                                          Muut rahoitusvarat

                                          —

                                          Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

                                          —

                                          Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna

                                          —

                                          Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.

                                          a)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          b)

                                          Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut oman pääoman ehtoiset instrumentit, jotka edustavat pysyviä investointeja
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                          c)

                                          Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä
                                          Omaisuuden nettoarvoon

                                          d)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                          e)

                                          Eräpäivään saakka tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          f)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                          g)

                                          Pankkitalletukset ja lainat
                                          Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä

                                          11.4

                                          Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostuksen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

                              Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                                          11.5

                                          Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                              Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          11.6

                                          Sekalaiset erät

                                          a)

                                          Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                                          a)

                                          Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          b)

                                          Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

                                          b)

                                          Markkinahintaan

                                          c)

                                          Nettoeläkesaamiset.

                                          c)

                                          22 artiklan 3 kohdan mukaisesti

                                          d)

                                          Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

                                          d)

                                          Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

                                          e)

                                          Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

                                          e)

                                          Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

                                          12

                                          Tilikauden tappio

                              Nimellisarvoon

                     VELAT

                              Tase-erä

                              Tase-erien sisältöluokat

                              Arvostusperiaate

                                          1

                                          Liikkeessä olevat setelit

                              EKP:n päätöksen EKP/2001/15 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit

                              Nimellisarvoon

                                          2

                                          Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                              Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut euromääräiset talletukset

                                          2.1

                                          Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

                              Perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.

                              Nimellisarvoon

                                          2.2

                                          Talletusmahdollisuus

                              Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

                              Nimellisarvoon

                                          2.3

                                          Määräaikaistalletukset

                              Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

                              Nimellisarvoon

                                          2.4

                                          Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              Rahapolitiikkaan liittyvät liiketoimet, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          2.5

                                          Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                              Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

                              Nimellisarvoon

                                          3

                                          Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                              Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut eurojärjestelmän rahapolitiikkaan liittymättömät operaatiot. Ei luottolaitosten sekkitilejä.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          4

                                          EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                              Vain EKP:n taseessa.
                              Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut sijoitustodistukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa.

                              Nimellisarvoon

                                          5

                                          Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                                          5.1

                                          Julkisyhteisöt

                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

                              Nimellisarvoon

                                          5.2

                                          Muut

                              Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, ks. vastattavien erä 2.1, ja muiden hallussa olevat sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset.

                              Nimellisarvoon

                                          6

                                          Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                              Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, Euroopan komissio mukaan luettuna, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit: muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          7

                                          Valuuttamääräiset velat euroalueelle

                              Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                                          8

                                          Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                                          8.1

                                          Talletukset ja muut velat

                              Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                                          8.2

                                          ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                              Lainanotto ERM II:n ehdoilla.

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                                          9

                                          Myönnettyjen erityisnosto-oikeuksien vastaerä

                              SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty.

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                                          10

                                          Eurojärjestelmän sisäiset velat

                                          10.1

                                          Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                              EKP:n taseessa – euromääräinen

                              Nimellisarvoon

                                          10.2

                                          Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                              Seuraavien alaerien nettopositiot:

                                          a)

                                          TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä ’Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)’.

                                          a)

                                          Nimellisarvoon

                                          b)

                                          Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

                                          b)

                                          Nimellisarvoon

                                          11

                                          Selvitettävänä olevat erät

                              Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot.

                              Nimellisarvoon

                                          12

                                          Muut velat

                                          12.1

                                          Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

                              Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                                          12.2

                                          Siirtovelat ja saadut ennakot

                              Tilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina.

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                                          12.3

                                          Sekalaiset erät

                                          a)

                                          Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvien salkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis).

                                          a)

                                          Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          b)

                                          Asiakkaiden kultatalletukset.

                                          b)

                                          Markkinahintaan

                                          c)

                                          Nettoeläkevelat

                                          c)

                                          22 artiklan 3 kohdan mukaisesti

                                          13

                                          Varaukset

                                          a)

                                          Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai perussäännön 49.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu.

                                          a)

                                          Hankintahintaan/nimellisarvoon

                                          b)

                                          Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten

                                          b)

                                          Nimellisarvoon

                                          14

                                          Arvonmuutostilit

                                          a)

                                          Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, kaikenlaisten euromääräisten arvopaperien, kaikenlaisten valuuttamääräisten arvopaperien ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja –termiinit sekä erityisnosto-oikeudet

                                          b)

                                          Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat perussäännön 49.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu – ks. 11 artiklan 2 kohta.

                              Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                                          15

                                          Oma pääoma ja rahastot

                                          15.1

                                          Pääoma

                              Maksettu pääoma

                              Nimellisarvoon

                                          15.2

                                          Rahastot

                              Lainmukaiset varaukset perussäännön 33 artiklan mukaan ja perussäännön 49.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu

                              Nimellisarvoon

                                          16

                                          Tilikauden voitto

                              Nimellisarvoon”

                  2)

                  Korvataan liite III seuraavasti:

                     ”LIITE III

                        EKP:N JULKAISTAVA TULOSLASKELMA

                                 (miljoonaa euroa)

                                 Tuloslaskelma 31. joulukuuta XX päättyvälle tilikaudelle

                                 Tilikausi

                                 Edellinen tilikausi

                                             1.1.1

                                             Korkotuotot valuuttavarannoista

                                             1.1.2

                                             Korkotuotot euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä

                                             1.1.3

                                             Muut korkotuotot

                                             1.1

                                             Korkotuotot

                                             1.2.1

                                             Valuuttavarantojen siirtoihin liittyvien kansallisten keskuspankkien saamisten korko

                                             1.2.2

                                             Muut korkomenot

                                             1.2

                                             Korkomenot

                                             1

                                             Korkokate

                                             2.1

                                             Rahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot

                                             2.2

                                             Rahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset

                                             2.3

                                             Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten

                                             2

                                             Rahoituskate

                                             3.1

                                             Tuotot palkkioista ja maksuista

                                             3.2

                                             Kulut palkkioista ja maksuista

                                             3

                                             Maksukate (4)

                                             4

                                             Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista

                                             5

                                             Muut tuotot

                                    Tuotot yhteensä

                                             6

                                             Henkilöstökulut (5)

                                             7

                                             Toimintakulut (5)

                                             8

                                             Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä

                                             9

                                             Ulkoistettu setelinvalmistus (6)

                                             10

                                             Muut kulut

                                    Tilikauden tappio/voitto

         (1)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

         (2)  EYVL L 337, 20.12.2001, s. 52.

         (3)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

         (4)  Tuottojen ja kulujen välinen erittely voidaan vaihtoehtoisesti esittää tilinpäätöksen liitetiedoissa.

         (5)  Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.

         (6)  Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat setelien valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet, ks. myös suuntaviivat EKP/2006/16.”


title: 2014/527/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014 , Kyproksen tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/22 ja eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/36 kumoamisesta (EKP/2014/32)

text:
               13.8.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 240/26

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,
   Kyproksen tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/22 ja eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/36 kumoamisesta

      (EKP/2014/32)

      (2014/527/EU)

   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön sekä erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, 12.1 artiklan, 18 artiklan sekä 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1) ja erityisesti niiden liitteessä I olevan 1.6, 6.3.1 ja 6.3.2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätösten EKP/2013/22 (2) ja EKP/2013/36 (3) sisältö olisi sisällytettävä suuntaviivoihin EKP/2013/4 (4), joka on eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelposuuteen liittyvien väliaikaisten toimenpiteiden keskeisin säädös.

               (2)

               Selvyyden ja yhdenmukaisuuden vuoksi ja eurojärjestelmän vakuuskehyksen yksinkertaistamiseksi tämä tehdään laatimalla suuntaviivat EKP/2013/4 uudestaan.

               (3)

               Päätökset EKP/2013/22 ja EKP/2013/36 olisi näin ollen kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätösten EKP/2013/22 ja EKP/2013/36 kumoaminen
   1.   Kumotaan päätökset EKP/2013/22 ja EKP/2013/36 20 päivästä elokuuta 2014.
   2.   Kumottuihin päätöksiin tehtyjen viittausten katsotaan koskevan suuntaviivoja EKP/2014/31.
   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 9 päivänä heinäkuuta 2014.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 9 päivänä heinäkuuta 2014.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

      (2)  Päätös EKP/2013/22, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2013, Kyproksen tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä (EUVL L 195, 18.7.2013, s. 27).

      (3)  Päätös EKP/2013/36, annettu 26 päivänä syyskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä (EUVL L 301, 12.11.2013, s. 13).

      (4)  Suuntaviivat EKP/2013/4, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EUVL L 95, 5.4.2013, s. 23).


Avis juridique important

|

32000D0134

2000/134/EY, EHTY, Euratom: Euroopan parlamentin päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2000, Euroopan parlamentin päätös Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamiseen varainhoitovuonna 1997 liittyvien tilien päättämisestä - Pääluokat I - Parlamentti, II - Neuvosto, III - Komissio, IV - Tuomioistuin ja V - Tilintarkastustuomioistuin

Virallinen lehti nro L 045 , 17/02/2000 s. 0033 - 0035 Virallinen lehti nro 304 , 24/10/2000 s. 0127 - 0128

EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä tammikuuta 2000,Euroopan parlamentin päätös Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamiseen varainhoitovuonna 1997 liittyvien tilien päättämisestä - Pääluokat I - Parlamentti, II - Neuvosto, III - Komissio, IV - Tuomioistuin ja V - Tilintarkastustuomioistuin(2000/134/EY, EHTY, Euratom)EUROOPAN PARLAMENTTI, jokaottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 1997,ottaa huomioon varainhoitovuoden 1997 tulostilin ja taseen [SEK(1998) 520 - C4-0350/1998, SEK(1998) 522 - C4-0351/1998, SEK(1998) 519 - C4-0352/1998],ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1997 koskevan kertomuksen ja siihen liittyvät erityiskertoimet ja toimielinten vastaukset(1),ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan perusteella antaman lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta,ottaa huomioon neuvoston 15. maaliskuuta 1999 antaman suosituksen (C4-0156/1999),ottaa huomioon 4. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman, jossa komissiolle ilmoitetaan ne syyt, joiden vuoksi vastuuvapautta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 1997 ei voida myöntää(2),ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 78 g artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 180 b artiklan,ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V,ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0004/2000),sekä katsoo seuraavaa:EY:n perustamissopimuksen 275 artiklan mukaan komissio antaa talousarvion toteuttamista koskevat tilit,1. toteaa, että varainhoitovuoden 1997 hyväksytyt tulot ja menot ovat suuruudeltaan seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>2. ottaa huomioon seuraavat komission vahvistamat tiedot varainhoitovuoden 1997 tilien päättämiseksi:>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>3. päättää Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamiseen varainhoitovuonna 1997 liittyvät tilit;4. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, yhteisön tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille sekä julkaisemaan ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja).Euroopan parlamentin PääsihteeriJulian PRIESTLEYEuroopan parlamentin puhemiesNicole FONTAINE(1) EYVL C 349, 17.11.1998.(2) EYVL C 279, 1.10.1999, s. 119.


title: 2012/345/EU: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2012 , unionin tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä

text:
               29.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 169/60

         JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,
   annettu 20 päivänä kesäkuuta 2012,
   unionin tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä
   (2012/345/EU)
   EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 253 ja 255 artiklan,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Unionin tuomioistuimen neljäntoista tuomarin ja neljän julkisasiamiehen toimikausi päättyy 6 päivänä lokakuuta 2012. Unionin tuomioistuimeen on nimitettävä 7 päivänä lokakuuta 2012 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2018 päättyväksi kaudeksi neljätoista tuomaria ja neljä julkisasiamiestä.

               (2)

               Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat nimittivät 25 päivänä huhtikuuta 2012 antamallaan päätöksellä 2012/244/EU (1) unionin tuomioistuimeen 11 tuomaria ja kolme julkisasiamiestä 7 päivänä lokakuuta 2012 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2018 päättyväksi kaudeksi.

               (3)

               Jotta unionin tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten osittainen vaihtuminen saatettaisiin päätökseen, jäsenvaltioiden hallitusten edustajien olisi vielä nimitettävä kolme tuomaria ja yksi julkisasiamies avoinna oleviin toimiin.

               (4)

               Jäsenvaltioiden hallitukset ovat ehdottaneet Antonio TIZZANOn uudelleennimittämistä ja Christopher VAJDAn nimittämistä unionin tuomioistuimen tuomareiksi sekä Paolo MENGOZZIn uudelleennimittämistä unionin tuomioistuimen julkisasiamieheksi. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut lausuntonsa edellä mainittujen ehdokkaiden soveltuvuudesta unionin tuomioistuimen tuomarin ja julkisasiamiehen tehtävään.

               (5)

               Unionin tuomioistuimeen olisi näin ollen nimitettävä kaksi tuomaria ja yksi julkiasiamies 7 päivänä lokakuuta 2012 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2018 päättyväksi kaudeksi. Jäljellä oleva unionin tuomioistuimen tuomarin toimi täytetään myöhemmin,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Unionin tuomioistuimen tuomareiksi 7 päivänä lokakuuta 2012 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2018 päättyväksi kaudeksi nimitetään:

               Antonio TIZZANO

               Christopher VAJDA.

         2.   Paolo MENGOZZI nimitetään unionin tuomioistuimen julkisasiamieheksi 7 päivänä lokakuuta 2012 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2018 päättyväksi kaudeksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2012.

            Puheenjohtaja

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  EUVL L 121, 8.5.2012, s. 21.


|

52007DP0066

Euroopan parlamentin päätös 14. maaliskuuta 2007 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja niiden jäsenten lukumäärästä

Virallinen lehti nro 301 E , 13/12/2007 s. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja niiden jäsenten lukumääräEuroopan parlamentin päätös 14. maaliskuuta 2007 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja niiden jäsenten lukumäärästäEuroopan parlamentti, joka- ottaa huomioon työjärjestyksen 188 artiklan,- ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa ja yhteistyövaliokunnissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä 10. maaliskuuta 2004 tekemänsä päätöksen [1],- ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa ja yhteistyövaliokunnissa olevien valtuuskuntien jäsenten lukumäärästä 14. syyskuuta 2004 tekemänsä päätöksen [2];1. päättää muuttaa seuraavien parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien jäsenmääriä seuraavasti:suhteista Kaakkois-Euroopan maihin vastaava valtuuskunta | 25 jäsentä |suhteista Valko-Venäjään vastaava valtuuskunta | 19 jäsentä |suhteista Israeliin vastaava valtuuskunta | 25 jäsentä |suhteista Palestiinan lakia säätävään neuvostoon vastaava valtuuskunta | 25 jäsentä |suhteista Maghreb-maihin ja Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liittoon (mukaan lukien Libya) vastaava valtuuskunta | 25 jäsentä |suhteista Mashrek-maihin vastaava valtuuskunta | 23 jäsentä |suhteista Persianlahden valtioihin mukaan lukien Jemen vastaava valtuuskunta | 19 jäsentä |suhteista Iraniin vastaava valtuuskunta | 21 jäsentä |suhteista Yhdysvaltoihin vastaava valtuuskunta | 42 jäsentä |suhteista Kanadaan vastaava valtuuskunta | 22 jäsentä |suhteista Keski-Amerikan maihin vastaava valtuuskunta | 26 jäsentä |suhteista Andien maiden yhteisöön vastaava valtuuskunta | 20 jäsentä |suhteista Mercosur-maihin vastaava valtuuskunta | 28 jäsentä |suhteista Japaniin vastaava valtuuskunta | 28 jäsentä |suhteista Kiinan kansantasavaltaan vastaava valtuuskunta | 39 jäsentä |suhteista Kaakkois-Aasian maihin ja Kaakkois-Aasian alueellisen yhteistyön liittoon (ASEAN) vastaava valtuuskunta | 22 jäsentä |suhteista Korean niemimaahan vastaava valtuuskunta | 17 jäsentä |suhteista Australiaan ja Uuteen-Seelantiin vastaava valtuuskunta | 24 jäsentä |suhteista Etelä-Afrikkaan vastaava valtuuskunta | 17 jäsentä |2. päättää jakaa suhteista Etelä-Aasian maihin ja Etelä-Aasian alueellisen yhteistyön liittoon (SAARC) vastaavan valtuuskunnan kolmeksi eri valtuuskunnaksi ja vahvistaa niiden jäsenmäärät seuraavasti:suhteista Etelä-Aasian maihin vastaava valtuuskunta | 20 jäsentä |suhteista Intiaan vastaava valtuuskunta | 22 jäsentä |suhteista Afganistaniin vastaava valtuuskunta | 16 jäsentä; |3. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle.[1] EUVL C 102 E, 28.4.2004, s. 635.[2] EUVL C 140 E, 9.6.2005, s. 49.--------------------------------------------------


Avis juridique important

|

31998D0581

98/581/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä lokakuuta 1998, talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 281 , 17/10/1998 s. 0035 - 0035

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 12 päivänä lokakuuta 1998,talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä (98/581/EY, Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 1998 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2002 päättyväksi toimikaudeksi 15 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen (1),sekä katsoo, ettäedellä mainitussa komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Giuseppe Cerronin erottua, mikä on annettu neuvoston tiedoksi 16 päivänä syyskuuta 1998,ottaa huomioon Italian hallituksen esittämän ehdokkaan,sekä saatuaan Euroopan yhteisöjen komission lausunnon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään Giacomo Regaldo talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Giuseppe Cerronin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2002.Tehty Luxemburgissa 12 päivänä lokakuuta 1998.Neuvoston puolestaR. EDLINGERPuheenjohtaja(1) EYVL L 257, 19.9.1998, s. 37


Avis juridique important

|

31973D0002

73/2/EHTY, ETY, Euratom: Komission päätös, tehty 6 päivänä tammikuuta 1973, päätösvallan siirtämisestä

Virallinen lehti nro L 007 , 06/01/1973 s. 0002 - 0002 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0102  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0102

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 6 päivänä tammikuuta 1973,päätösvallan siirtämisestä (73/2/EHTY, ETY, Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon komission 6 päivänä heinäkuuta 1967 tekemän väliaikaisen työjärjestyksen (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 6 päivänä tammikuuta 1973 tehdyllä päätöksellä (2),sekä katsoo, ettäon tarpeen toteuttaa väliaikaiset toimenpiteet niiden toimivaltuuksien käyttämiseksi, jotka Euroopan yhteisöjen komissio on aiemmin siirtänyt joillekin jäsenilleen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Komission puheenjohtaja käyttää väliaikaisesti Euroopan yhteisöjen komission jäsenilleen toimivallan ja vastuun siirtoina antamia toimivaltuuksia. Tämä voi antaa toimivaltuudet komission jäsenille.Edellä mainittuja määräyksiä ei sovelleta 3 päivänä huhtikuuta 1968 tehtyyn komission päätökseen, joka koskee tiettyjen hallintotoimenpiteiden siirtämistä yhteisen maatalousmarkkinoiden järjestämisen osalta (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä maaliskuuta 1972 tehdyllä komission päätöksellä (4).2 artikla Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä tammikuuta 1973.Tehty Brysselissä 6 päivänä tammikuuta 1973.Komission puolestaPuheenjohtajaFrançois Xavier ORTOLI(1) EYVL N:o 147, 11.7.1967, s. 1(2) EYVL N:o L 7, 6.1.1973, s. 1(3) EYVL N:o L 89, 10.4.1968, s. 13(4) EYVL N:o L 72, 25.3.1972, s. 22


title: 2014/95/EU: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013 , Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

text:
               19.2.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 48/9

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 20 päivänä marraskuuta 2013,
   Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta
   (2014/95/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 26 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2),
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni on perustanut Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, osoittaakseen solidaarisuutta katastrofialueiden väestöä kohtaan.

               (2)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaan rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön enintään miljardi euroa vuodessa.

               (3)

               Asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön.

               (4)

               Romania on tehnyt hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta kuivuuden ja metsäpalojen johdosta.

               (5)

               Saksa, Itävalta ja Tšekki ovat tehneet hakemukset rahaston varojen käyttöönottamisesta tulvakatastrofien vuoksi,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodeksi 2013 otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 400 519 089 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 20 päivänä marraskuuta 2013.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EYVL L 311, 14.11.2002, p. 3.


title: 2012/278/EU: Komission päätös, annettu 23 päivänä toukokuuta 2012 , Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn päättämisestä

text:
               24.5.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 134/31

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 23 päivänä toukokuuta 2012,
   Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn päättämisestä
   (2012/278/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan,
   on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

               (1)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vahvisti asetuksella (EU) N:o 115/2012 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönoton Intiasta, jäljempänä ’Intia’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa.

               (2)

               Menettely käynnistettiin 13 päivänä toukokuuta 2011 (3), koska European Industrial Fasteners Institute (EIFI), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 31 päivänä maaliskuuta 2011 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien kokonaistuotannosta unionissa.

               (3)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         1.2   Myöhempi menettely

               (4)

               Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

               (5)

               Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

               (6)

               Tämän jälkeen kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin päättää Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskeva tukien vastainen menettely ja vapauttaa väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

               (7)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli esitti uudelleen huomautuksensa, jotka koskivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa esitettyä tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmää, ja väitti, että tietyt tuotelajit olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä tutkimuksessa.

               (8)

               Tutkimuksessa on kuitenkin vahvistettu, että nämä erilaiset tuotelajit sisältyvät tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kuvaukseen, että niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötavat ja että ne sen vuoksi kuuluvat samaan tuoteluokkaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (9)

               Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22–23 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         3.   TUET

   3.1   Johdanto

               (10)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24 kappaleessa viitattiin seuraaviin järjestelmiin, joihin väitettiin sisältyvän tukien myöntämistä:

                           a)

                           Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

                           b)

                           Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

                           c)

                           Tuotantohyödykkeiden vienti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

                           d)

                           Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

                           e)

                           Focus Product -järjestelmä (Focus Product Scheme, FPS)

                           f)

                           Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

                           g)

                           Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption).

               (11)

               Unionin tuotannonala asetti kyseenalaiseksi, oliko komissio jättänyt huomiotta eräitä tukiohjelmia, minkä perusteella se uskoi, että Intian tuottajien saamien tukien määrää oli aliarvioitu.

               (12)

               Vastauksena tähän todetaan, että valitukseen sisältyi suuri määrä kansallisia ja alueellisia tukijärjestelmiä, jotka sisällytettiin vientiä harjoittaville Intian tuottajille suunnattuun kyselylomakkeeseen ja joita komissio tutki. Kuitenkin ainoastaan edellä 10 kappaleessa lueteltujen järjestelmien osalta voitiin todeta, että tutkitut otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat olivat saaneet tukea.

               (13)

               Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24–27 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

               (14)

               FPS-järjestelmää ja sähköverosta vapauttamista koskevista havainnoista ei esitetty huomautuksia. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat esittivät yksityiskohtaisia huomautuksia DEPBS-, AAS-, EPCGS- ja ECS-järjestelmistä. Suurin osa huomautuksista koski tukimäärien laskentaa, ja joidenkin huomautusten seurauksena laskelmiin tehtiin pieniä mukautuksia. Huomautukset eivät kuitenkaan vaikuttaneet näitä järjestelmiä koskeviin yleisiin päätelmiin, jotka näin ollen vahvistetaan. Myös EOUS-järjestelmää koskevia huomautuksia esitettiin. Kun otetaan huomioon EOUS-järjestelmää koskevien huomautusten vaikutukset, jotka esitetään tiivistetysti jäljempänä 13–19 kappaleessa, muiden edellä mainittuja neljää järjestelmää koskevien huomautusten yksityiskohtainen esittäminen ei ole tarpeen.

         3.2   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

   3.2.1   Yleistä

               (15)

               Kuten myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen 3.5 jaksossa todettiin, on syytä muistaa, että ulkomaankauppapolitiikkaa vuosina 2009–2014 käsittelevässä asiakirjassa asetetaan vientiin suuntautuneille yksiköille (Export Oriented Unit, EOU) olennainen velvoite saavuttaa nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava tuontituotteiden kokonaisarvoa suurempi. Periaatteessa kaikki yritykset, jotka sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa, voidaan perustaa EOUS-järjestelmän mukaisesti. Vientiin suuntautuneen yksikön aseman saaneilla yrityksillä on vastaavasti oikeus tiettyihin etuihin, jotka luetellaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71 kappaleessa. Nämä edut ovat Intian hallituksen myöntämää perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea, ja niistä koituu etua vientiin suuntautuneille yksiköille. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

               (16)

               Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettiin, ettei EOUS-järjestelmää voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa h ja i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen tiukkojen sääntöjen mukainen. On totta, ettei ole voitu vahvistaa, että Intian viranomaiset olisivat soveltaneet tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta ja/tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (ks. perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon.

               (17)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei esitetty merkittäviä väitteitä, joissa olisi vastustettu edellä kuvattuja EOUS-järjestelmän ominaisuuksia, etenkään tehokkaan tarkistusjärjestelmän puutteen ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuuden osalta. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–81 kappaleessa esitetyt EOUS-järjestelmää koskevat päätelmät vahvistetaan.

         3.2.2   Viraj Profiles Limited -yrityksen esittämät näkemykset

               (18)

               Ainoa otokseen kuulunut osapuoli, jolla oli vientiin suuntautuneen yksikön asema, oli Viraj Profiles Limited, jäljempänä ’Viraj’. Tälle tuottajalle alustavassa vaiheessa määritelty EOU-tukiprosentti oli 2,73 prosenttia, kun kokonaistukiprosentti oli 3,2 prosenttia. Virajin osuus Intiasta unioniin suuntautuvan viennin määrästä oli 87 prosenttia.

               (19)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa jo todettiin, Viraj esitti yksityiskohtaisia huomautuksia järjestelmästä. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että järjestelmän mukaisesti laskettu tuki ei olisi perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukainen, sillä kyseisen kohdan mukaan tasoitustullin määrä ei saa ylittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan, yrityksen todella saaman tuen määrää. Se väitti, että tämän vuoksi yrityksen kokonaistukiprosentti olisi alle 2 prosenttia eli alle vähimmäistason. Yritys toimitti väitteensä tueksi yksityiskohtaisia tilinpitotietoja.

               (20)

               Väite analysoitiin asianmukaisesti. Virajin toimittamat yksityiskohtaiset tilinpitotiedot voitiin yhdistää tarkastuskäynnin aikana tarkastettuihin tilinpitotietoihin, ja tiedot osoittavat, että yrityksen tutkimusajanjakson aikana saaman, tasoitustullin mahdollistavan etuuden määrä on todellakin yliarvioitu. Sen vuoksi Virajiin sovellettava tasoitustulli on laskettu uudelleen.

               (21)

               Virajin EOU-tukiprosentti laskettiin näin ollen uudelleen, ja sen määräksi vahvistetaan 0,44 prosenttia. Kun otetaan huomioon eri tukiprosentit – EPCGS (uuden laskelman mukaan 0,05 %), ECS (uuden laskelman mukaan 0,12 %) ja sähköverosta vapauttaminen (0,09 %) – Virajin kokonaistukiprosentiksi vahvistettiin 0,7 prosenttia, joka jää alle vähimmäistason.

         3.2.3   Unionin tuotannonalan huomautukset lopullisista päätelmistä

               (22)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala esitti huomautuksia, joiden mukaan Virajin saamia EOUS-etuuksia koskevat uudet laskelmat olivat perusteettomia ja virheellisiä. Se väitti, että komission analyysi oli puutteellinen ja epäjohdonmukainen siihen nähden, miten toimielimet yleensä käyttävät tasoitustulleja tämän järjestelmän osalta, eikä siinä myöskään otettu huomioon muita mahdollisia skenaarioita, joiden mukaan Viraj olisi voinut käyttää tullista vapautetun tuonnin epäasianmukaisesti. Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että koska Viraj esitti alustavia päätelmiä koskevat ei-luottamukselliset huomautuksensa myöhässä, unionin tuotannonalan oikeutta puolustautua loukattiin vakavalla tavalla.

               (23)

               Virajin tukimarginaalia koskevan uuden laskelman osalta on syytä tarkentaa, että tämä vientiä harjoittava tuottaja oli osoittanut, että vahvistettu alustava tasoitustulli ylitti sen tosiasiallisesti saaman, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän. Yritys todisti, että mahdollisesti vältettävien tullien määrä oli alustavassa laskelmassa yliarvioitu, ja sen vuoksi määrä oli korjattava lopullisessa laskelmassa. Olisi ollut perusasetuksen 3 artiklan vastaista ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteitä tiettyjen rahoitustukien vuoksi, joiden osalta voidaan selkeästi ja epäilyksettä katsoa, ettei niistä ole etua Virajille. Tiettyjen tapahtumien osalta katsotaan kuitenkin, että järjestelmästä on myönnetty kyseiselle yritykselle erityistukia, joiden vuoksi olisi otettava käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Tämä lähestymistapa on näin ollen täysin johdonmukainen sen kanssa, kuinka toimielimet ovat aiemmin ottaneet käyttöön tätä järjestelmää koskevia tasoitustoimenpiteitä. Sen vuoksi EOUS-tukimarginaalin tarkistaminen on täysin perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaista.

               (24)

               Unionin tuotannonalan puolustautumisoikeuden väitetyn loukkaamisen osalta on syytä huomata, että EOUS-tukilaskelmaa koskevat Virajin huomautukset sisältyivät myös kahteen avoimeen asiakirjaan, jotka oli esitetty ennen alustavien toimenpiteiden käyttöönottoa, sekä kahteen myöhemmin esitettyyn avoimeen asiakirjaan. Ensimmäinen ja tärkein tätä kysymystä koskeva asiakirja, jonka vuoksi komissio tarkasteli asiaa perusteellisesti ja harkitsi kantaansa uudelleen, oli esitetty joulukuussa 2011, ja siihen viitattiin jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa. Kaikki edellä mainitut asiakirjat oli viipymättä sisällytetty asianomaisten osapuolten saatavilla olevaan tiedostoon. Huomautuksissa, jotka Viraj esitti alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, pelkästään vedettiin yhteen aiemmissa asiakirjoissa esitetty näkemys. Vaikka Viraj todellakin esitti alustavia päätelmiä koskevien huomautustensa avoimen version myöhäisessä vaiheessa, komissio asetti sen viipymättä unionin tuotannonalan saataville, ja unionin tuotannonalalle annettiin lisäaikaa sitä koskevien huomautusten esittämiseen.

               (25)

               Edellä esitetyn perusteella unionin tuotannonalan väitteet oli hylättävä.

         3.2.4   Muut tukikysymykset

               (26)

               Esitettiin myös huomautuksia, jotka koskivat tukimarginaalin laskentaa otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta sekä jäännöstukimarginaalin laskentaa. Lisäksi ainoa yksilöllistä tarkastelua hakenut vientiä harjoittava tuottaja vaati edelleen, että sen pyyntöön olisi vastattava. Kun otetaan huomioon jäljempänä esitetyt syy-yhteyttä koskevat päätelmät, näihin kysymyksiin ei kuitenkaan tarvitse esittää lopullista kantaa.

         4.   UNIONIN TUOTANNONALA

               (27)

               Koska unionin tuotannosta ja tuotannonalasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120–123 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.   VAHINKO

   5.1   Alustavat huomiot ja unionin kulutus

               (28)

               Koska alustavista päätelmistä ja unionin kulutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124–130 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.2   Tuonti asianomaisesta maasta

               (29)

               Yksi osapuoli väitti, että Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen kehityksen ja hinnan alittavuuden alustava analysointi keskimääräisten hintojen perusteella oli harhaanjohtavaa, koska analyysissä ei oteta huomioon tuotevalikoiman vuotuisia muutoksia tarkastelujaksolla.

               (30)

               Tältä osin on syytä huomata, että tietoja tuotelajikohtaisista hinnoista on saatavilla ainoastaan tutkimusajanjaksolta, jonka osalta vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuottajia pyydetään toimittamaan yksityiskohtaiset luettelot myyntitapahtumista kyselylomakevastauksissaan. Koska muilta tarkastelujakson vuosilta ei ole tuotelajikohtaisia tietoja, tuontihintojen kehitystä voidaan analysoida mielekkäällä tavalla ainoastaan keskimääräisten hintojen perusteella. On myös huomattava, että kyseinen osapuoli ei esittänyt näyttöä osoittaakseen, miksi tuontihintojen kehitystä koskeva analyysi olisi harhaanjohtava. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (31)

               Hintojen alittavuuden osalta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134 kappaleessa todetaan seuraavaa: jotta voitiin määrittää hinnan alittavuus tutkimusajanjaksolla, verrattiin otokseen kuuluvien unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Intiasta tulevasta tuonnista ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

               (32)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135 kappaleessa lisäksi todetaan, hintavertailu tehtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Sen vuoksi hinnan alittavuutta koskeva osapuolen väite hylättiin.

               (33)

               Koska muita huomautuksia asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 131–135 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   5.3.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (34)

               Yksi osapuoli väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetty, unionin tuotannonalan tuotannon vähenemistä koskeva analyysi oli harhaanjohtava, ja esitti, että tuotantomäärien pienenemistä olisi tarkasteltava ottaen huomioon unionin tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti, joka oli myös laskussa tarkastelujaksolla.

               (35)

               Tutkimus osoitti, että tuotannon lasku tapahtui yhtäaikaisesti myynnin laskun ja varastojen kasvun kanssa. Tilanne johti siihen, että eräät unionin tuottajat sulkivat joitakin tuotantolinjoistaan, mikä selittää kapasiteetin käyttöasteen laskun. Tämän vuoksi osapuolen esittämä väite hylättiin.

               (36)

               Koska tuotannosta, tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 137–138 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

               (37)

               Koska unionin tuotannonalan myyntimäärien ja markkinaosuuden kehityksestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.3   Kasvu

               (38)

               Koska kasvua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 140 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.4   Työllisyys

               (39)

               Koska työllisyyttä koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 ja 142 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.5   Keskimääräiset yksikköhinnat unionissa

               (40)

               Koska unionin keskimääräisiä yksikköhintoja koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143 ja 144 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.6   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

               (41)

               Koska kannattavuutta, kassavirtaa, investointeja, sijoitetun pääoman tuottoa ja pääoman saantia koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145–148 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.7   Varastot

               (42)

               Yksi osapuoli vaati komissiota esittämään varastojen kehitystä tarkastelujaksolla kuvaavat luvut indeksoimattomina väittäen, että indeksoinnin vuoksi se ei voinut esittää vaikuttavia huomautuksia tai arvioida varastojen tasoa prosentteina unionin tuotannonalan myynnistä.

               (43)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa selvitetään, luottamuksellisuuden vuoksi tietyt mikroindikaattorit, muun muassa varastoja koskevat indikaattorit, on indeksoitu. Unionin tuotannonalan loppuvarastojen indeksointi taulukossa 10 antaa joka tapauksessa kohtuullisen käsityksen varastojen kehityksestä tarkastelujaksolla. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (44)

               Koska varastoja koskevia muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 149 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.3.8   Tukimarginaalin suuruus

               (45)

               On muistettava, että suurimman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että sen vienti ei ollut tuettua; tämän tuottajan osuus intialaisesta viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia. Tuetun tuonnin osuus oli näin ollen 13 prosenttia Intiasta unioniin viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismäärästä. Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää vähäpätöisenä.

         5.3.9   Vahinkoa koskeva päätelmä

               (46)

               Tutkimus vahvisti, että useimpien vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151–153 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

         6.   SYY-YHTEYS

   6.1   Johdanto

               (47)

               Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista.

               (48)

               Kuten edellä 18–21 kappaleessa selitettiin, suurimman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tukimarginaalin todettiin olevan vähäinen perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja sen vuoksi tämän tuottajan vientiä ei pidetä tuettuna tässä tutkimuksessa; tämän viejän osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia. Näin ollen vain 13 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Intiasta unioniin oli tuettua tutkimusajanjaksolla. Tämän tuetun tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 2 prosenttia.

         6.2   Tuetun tuonnin vaikutukset

               (49)

               Tutkimuksen mukaan unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni 14 prosenttia ja markkinaosuus 21 prosenttia.

               (50)

               Havaittiin, että tuetun tuonnin keskimääräiset tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Ne olivat kuitenkin noin 12 prosenttia korkeammat kuin sen intialaisen yrityksen hinnat, jonka tuonti ei ollut tuettua.

               (51)

               Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että sillä pienellä tuontimäärällä, joka on tuotu Intiasta tuetusti ja jonka hinnat ovat olleet korkeammat kuin ilman tukia tapahtuneen tuonnin, on ollut korkeintaan hyvin rajallinen, jopa olematon, vaikutus unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen.

         6.3   Muiden tekijöiden vaikutus

   6.3.1   Ilman tukea tapahtunut tuonti Intiasta

               (52)

               Intiasta tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujaksolla voimakkaasti, 65 prosenttia, mikä kasvatti Intian markkinaosuuden 12,1 prosentista 18,3 prosenttiin. Kuten edellä on todettu, ilman tukea tapahtuvan tuonnin osuus oli 87 prosenttia Intian kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 15 prosentin markkinaosuutta tutkimusajanjaksolla, kun taas Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus samalla ajanjaksolla oli 2 prosenttia.

               (53)

               Intian tuontihinnat laskivat kokonaisuudessaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat koko ajan matalammat kuin muualta maailmasta tulevan tuonnin hinnat ja unionin tuotannonalan myyntihinnat. On kuitenkin huomionarvoista, että kuten johdanto-osan 50 kappaleessa todetaan, ilman tukea tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat paljon merkittävämmin kuin tuetun tuonnin hinnat.

         6.3.2   Tuonti muista kolmansista maista

               (54)

               Koska huomautuksia muista kolmansista maista tulevasta tuonnista ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161–165 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         6.3.3   Talouskriisi

               (55)

               Koska talouskriisin vaikutuksista unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 166–169 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         6.3.4   Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta

               (56)

               Koska huomautuksia otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminnasta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 170 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         6.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

               (57)

               Edellä esitetty analyysi osoitti, että Intiasta matalilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Havaittiin myös, että kyseinen tuonti tapahtui jatkuvasti hintoihin, jotka alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat.

               (58)

               Koska suurimman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osuus Intian viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia, vienti unioniin ei ollut tuettua, syy-yhteyttä tuetun tuonnin, jonka osuus oli vain 13 prosenttia Intiasta viedystä kokonaismäärästä, ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä ei voida riittävällä tavalla vahvistaa. Ei voida siis väittää, että Intiasta tapahtunut tuettu vienti olisi aiheuttanut unionin tuotannonalan kärsimän vahingon, koska kyseinen vienti oli määrältään rajallista, sen markkinaosuus oli erittäin pieni (2 %) ja sen hinnat olivat keskimäärin 12 prosenttia korkeammat kuin ilman tukia tapahtuneessa tuonnissa.

               (59)

               Kun analysoitiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kuten ilman tukia tapahtunut tuonti, muista kolmansista maista tullut tuonti, talouskriisi ja otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta, havaittiin, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko näyttää johtuvan ilman tukia Intiasta tapahtuvasta tuonnista, jonka osuus oli 87 prosenttia Intian koko viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla ja joka tapahtui tuettua tuontia huomattavasti matalampiin hintoihin.

         7.   TUKIEN VASTAISEN MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

               (60)

               Koska tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä ei ole merkittävää syy-yhteyttä, katsotaan, että tasoitustoimenpiteet ovat tarpeettomia ja tämä tukien vastainen menettely olisi päätettävä perusasetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (61)

               Valituksen tekijälle ja muille asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Saadut huomautukset eivät muuttaneet päätelmää, että tämä tukien vastainen menettely olisi päätettävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätetään Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70, tuontia koskeva tukien vastainen menettely.
   2 artikla
   Vapautetaan Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa asetuksella (EU) N:o 115/2012 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2012.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EUVL L 38, 11.2.2012, s. 6.

      (3)  EUVL C 142, 13.5.2011, s. 36.