title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1297/2008/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2008 , Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               19.12.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 340/76

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1297/2008/EY,
   tehty 16 päivänä joulukuuta 2008,
   Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Komissio sitoutui 16 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” ja 24 päivänä tammikuuta 2007 antamassaan tiedonannossa ”Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa” huolehtimaan, että noudatetaan parempaa sääntelypolitiikkaa sekä vähennetään turhaa byrokratiaa ja liiallista sääntelyä.

               (2)

               Komissio julkaisi 14 päivänä marraskuuta 2006 tiedonannon vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla; siinä määritetään strateginen lähestymistapa, jonka mukaan voidaan edelleen vähentää yrityksille aiheutuvaa tilastotaakkaa.

               (3)

               Viimeksi kuluneiden viidentoista vuoden aikana on yhteisön tilastotietotarpeiden täyttämiseksi annettu lukuisia tilastoihin liittyviä säännöksiä, joilla pyritään kuvaamaan yritysten toimintaa ja jotka sisältävät yrityksille asetettuja tietojen toimittamista koskevia velvoitteita. Alan uudelleentarkastelu on tarpeen sen varmistamiseksi, että muun muassa näiden tilastosäännösten soveltamisalat, käsitteet ja määritelmät ovat yhdenmukaiset. Kaikissa näissä säännöksissä olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon yksinkertaistaminen ja painopisteiden asettaminen.

               (4)

               Yritys- ja kauppatilastoihin kohdistuu tulevina vuosina merkittäviä haasteita. Jotta tilastot tukisivat yhteisön poliittisia aloitteita, niiden täytyy pystyä kuvaamaan sellaisia yhteisön muuttuvassa taloudessa vaikuttavia ilmiöitä kuin globalisaatio, yritystoiminnan uudet suuntaukset, tietoyhteiskunta, palvelujen kauppa, innovaatiotoiminta, muuttuvat kaupan suuntaukset sekä kilpailukyky uudistetun Lissabonin strategian valossa.

               (5)

               Uudistettu Lissabonin strategia, jonka tavoitteena on parantaa Euroopan talouden kilpailukykyä ja saavuttaa nopea ja kestävä kasvu, lisää ennen muuta yritys- ja kauppatilastojen tarvetta.

               (6)

               Euroopan yhdentyminen monilla talouden aloilla, kuten Euroopan rahaliiton ja yhteisön tullijärjestelmän alalla, aiheuttaa uusia euron asemaan kansainvälisenä maksuvälineenä liittyviä tilastotarpeita sekä tarpeen mukauttaa tilastojärjestelmää. Yritys- ja kauppatilastojen olisi vastattava näihin tarpeisiin asianmukaisesti ja tuotettava oikea-aikaista ja korkealaatuista tilastotietoa Euroopan talouden ja sen yrityssektorin rakennemuutoksista.

               (7)

               Yritys- ja kauppatilastoihin kuuluu monta alaa, joilla tarvitaan parannuksia, kuten yritystoiminnan rakennetilastot, lyhyen aikavälin tilastot, Prodcom-tilastot, tieto- ja viestintätekniikkaa koskevat tilastot ja jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevat tilastot (Intrastat).

               (8)

               Yritystoimintaa ja kauppaa koskevista tilastoista vastaavien viranomaisten olisi kehitettävä uusia tilastojen tuotantomenetelmiä, jotta yrityksille koituvaa rasitetta voidaan keventää ja kaikkia käytettävissä olevia lähteitä ja uutta teknologiaa hyödyntää täysimääräisesti.

               (9)

               Uudentyyppisten indikaattorien tarve voi syntyä tilastotuotannon uudenaikaistamispyrkimysten seurauksena. Tarvittavia tietoja tuottavia uudentyyppisiä indikaattoreita voitaisiin luoda yhdistämällä nykyisentyyppiset yritystilastot tarvitsematta kasvattaa yritysten raportointitaakkaa. Uudet tietolähteet ja sähköinen tiedonsaanti tekevät tiedonkeruusta todennäköisesti helpompaa, ja ne tuottavat samalla enemmän tietoa. Yritystilastojen potentiaalia olisi hyödynnettävä tehokkaammin, ja tilastotiedon laatua olisi parannettava.

               (10)

               Kansalliset tilastolaitokset olisi päällekkäisten kustannusten ja byrokratian välttämiseksi otettava tiiviisti mukaan tilastotuotannon nykyaikaistamiseen.

               (11)

               Intrastat-järjestelmän yksinkertaistaminen on osa pyrkimyksiä karsia tilastovaatimuksia ja minimoida yrityksille aiheutuva taakka. Äskettäinen päätös kattavuuden vähentämisestä edistää tämän tavoitteen saavuttamista lyhyellä aikavälillä. Pidemmällä aikavälillä olisi tutkittava muita yksinkertaistamiskeinoja, kuten yksisuuntaista järjestelmää. Näiden keinojen mahdollinen toteuttaminen pitkällä aikavälillä riippuu toteutettavuustutkimuksista ja muista tämän päätöksen mukaisesti toteutettavista toimista. Tilastojen laatua ja siirtymisestä aiheutuvia merkittäviä kustannuksia koskevat kysymykset olisi kuitenkin otettava huomioon.

               (12)

               Moitteettoman varainhoitotavan periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi, jotta tällä päätöksellä perustettavassa ohjelmassa keskityttäisiin tarpeeseen saavuttaa tavoitteet tehokkaasti ja jotta ohjelmaan sisällytettäisiin talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa.

               (13)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (14)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamista koskevan ohjelman perustaminen, koska yhteensovittamaton uudenaikaistaminen aiheuttaisi päällekkäistä toimintaa, virheiden toistumista ja suurempia kustannuksia, vaan se voidaan kyseisten tilastojen laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

               (15)

               Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (3) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu mainitun päätöksen 3 artiklan mukaisesti.

               (16)

               Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97 (4) on luotu viitekehys tämän päätöksen säännöksille.

               (17)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Ohjelman perustaminen
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelma, jäljempänä ’MEETS-ohjelma’.
   2.   MEETS-ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2009 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
   2 artikla
   Soveltamisala ja yleiset tavoitteet
   1.   MEETS-ohjelmassa vahvistetut toimenpiteet koskevat yhteisössä tuotettavia ja levitettäviä yritys- ja kauppatilastoja.
   2.   MEETS-ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

               a)

               tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten (tavoite 1);

               b)

               yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet (tavoite 2);

               c)

               tuetaan tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöä (tavoite 3); ja

               d)

               uudenaikaistetaan jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevaa tietojenkeruujärjestelmää, jäljempänä ’Intrastat-järjestelmä’ (tavoite 4).

         3 artikla
   Toimet
   Toteutetaan seuraavat toimet 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi:

               a)

               tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten (tavoite 1):
               Toimi 1.1: kartoitetaan merkitykseltään vähäisemmät alueet;
               Toimi 1.2: kehitetään uusia alueita;

               b)

               yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet (tavoite 2):
               Toimi 2.1: sisällytetään käsitteet ja menetelmät oikeudelliseen kehykseen;
               Toimi 2.2: kehitetään konserneja koskevia tilastoja;
               Toimi 2.3: toteutetaan eurooppalaisia tutkimuksia yrityksille aiheutuvan taakan pienentämiseksi;

               c)

               tuetaan tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöä (tavoite 3):
               Toimi 3.1: hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla tilastojärjestelmässä, ottaen huomioon myös estimointimahdollisuus;
               Toimi 3.2: hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla taloussektorilla;
               Toimi 3.3: kehitetään tietojen poimintaa, siirtämistä ja käsittelyä tehostavia välineitä;

               d)

               uudenaikaistetaan Intrastat-järjestelmää (tavoite 4):
               Toimi 4.1: yhdenmukaistetaan laadunparantamiseen tähtääviä menetelmiä yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä;
               Toimi 4.2: hyödynnetään entistä paremmin hallinnollisia tietoja;
               Toimi 4.3: parannetaan ja helpotetaan tiedonvaihtoa Intrastat-järjestelmässä.

         Tässä artiklassa tarkoitetut toimet eritellään liitteessä ja esitetään yksityiskohtaisemmin 4 artiklan mukaisissa vuosittaisissa työohjelmissa.
   4 artikla
   Vuosittaiset työohjelmat
   Vuosittaiset työohjelmat, jotka sisältävät kuhunkin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen kuuluvien toimien painotusalueet ja tämän päätöksen mukaiset talousarviomäärärahat, hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   5 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
   6 artikla
   Arviointi
   1.   Komissio arvioi säännöllisesti MEETS-ohjelman mukaisesti toteutetut toimet yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tavoitteet on saavutettu, ja antaakseen ohjeita tulevien toimien tehostamiseksi.
   2.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen jälkeen vuosittain vuoden 2013 loppuun saakka Euroopan parlamentille ja neuvostolle MEETS-ohjelman toteuttamista koskevan kertomuksen.
   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle MEETS-ohjelman toteuttamista koskevan loppukertomuksen. Kertomuksessa arvioidaan yhteisölle aiheutuneiden kustannusten perusteella edut, jotka yhteisö, jäsenvaltiot sekä tilastotiedon toimittajat ja käyttäjät ovat saaneet toimista, jotta voidaan kartoittaa mahdolliset tehostamista edellyttävät alueet.
   7 artikla
   Rahoitus
   1.   Rahoituspuitteet MEETS-ohjelman toteuttamiseksi kaudella 2009–2013 ovat 42 500 000 euroa.
   2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
   8 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 16 päivänä joulukuuta 2008.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. LE MAIRE

      (1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 9. heinäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 18. marraskuuta 2008.

      (2)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (3)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

      (4)  EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.

      (5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      LIITE
      3 ARTIKLASSA LUETELTUJEN TOIMIEN ERITTELY

                  Tavoite 1

                  :

                  Tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten
                  Toimi 1.1: Kartoitetaan merkitykseltään vähäisemmät alueet

                              —

                              Tilastotarpeita tarkastellaan muuttuvassa maailmassa määräajoin uudelleen, ei vain siksi, että uusia tilastotarpeita saattaa ilmetä, vaan myös sen vuoksi, että muista tarpeista saattaa tulla vähemmän merkittäviä tai jopa turhia. Tästä syystä painopistealueita tarkastellaan säännöllisesti tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta löydetään tilastoalueet ja ominaisuudet, joiden merkitys on vähentynyt ja jotka voidaan siksi poistaa lakisääteisistä vaatimuksista. Näillä tarkasteluilla pyritään yksinkertaistamaan tilastovaatimuksia ja keventämään vastaustaakkaa. Komissio voi suorituttaa tältä osin ulkoisia tutkimuksia.

                        Toimi 1.2: Kehitetään uusia alueita

                              —

                              Muuttuvassa talousympäristössä on tärkeää kartoittaa tilastojen painopistealueet, kuten palvelujen kauppa, globalisaatio ja yrittäjyys, sekä sopia yhteisön tasolla kunkin painopistealueen tavoiteindikaattoreista. Nämä indikaattorit on yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälle kansainvälisten tilastojen kanssa.

                              —

                              Tilastot on koottava tehokkaasti, ja niiden on oltava vertailukelpoisia. Siksi Euroopan tilastojen nykyaikaistaminen on toteutettava noudattaen tinkimättä yhdenmukaisuuden ja tietojen vertailukelpoisuuden periaatetta kunakin ajanjaksona. Euroopan tilastojärjestelmässä on siten sovittava yhdenmukaistetuista määritelmistä vasta kartoitetuille ominaisuuksille ja indikaattoreille.

                              —

                              Kun tavoiteindikaattoreista ja niiden yhdenmukaistetuista määritelmistä on sovittu, tarvitaan lisää työtä tilastojentuottamisjärjestelmien kehittämiseksi ja testaamiseksi painopistealueilla.

                              —

                              Uusien alueiden ja tavoiteindikaattoreiden kehittämisen edistämiseksi komissio käynnistää selvityksiä, järjestää seminaareja ja antaa rahoitustukea metodien ja uusien tilastojen keräämistapojen kehittämiseen.

                  Tavoite 2

                  :

                  Yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet
                  Toimi 2.1: Sisällytetään käsitteet ja menetelmät oikeudelliseen kehykseen

                              —

                              Eurooppalaiset tilastot kootaan vuosien varrella kehittyneen yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Lainsäädäntöä on tarkistettava yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Komissio voi tästä syystä suorituttaa ulkoisia tutkimuksia, joissa pyritään tarkastelemaan uudelleen voimassa olevaa lainsäädäntöä, jotta saadaan aikaan yhdenmukaistettu oikeudellinen kehys yritys- ja kauppatilastojen eri aloille.

                              —

                              Tilastoihin liittyy useita alueita koskevia kysymyksiä. Useat tilastoalueet sisältävät esimerkiksi työllisyystietoja ja saattavat tarkastella samaa ilmiötä eri näkökulmista. Komissio suorituttaa tästä syystä ulkoisia tutkimuksia asiaankuuluvien tilastoalojen menetelmien yhdenmukaistamiseksi. Jäsenvaltioiden hankkeille myönnetään tältä osin taloudellista tukea.

                              —

                              On tärkeää taata yritys- ja kauppatilastojen eri alojen yhdenmukaisuus. Yhdenmukaisuus voi koskea tavarakauppatilastojen ja maksutasetilastojen välistä suhdetta samoin kuin yritystoiminnan rakennetilastojen ja kauppatilastojen välistä suhdetta. Komissio suorituttaa ulkoisia tutkimuksia ja jäsenvaltioiden hankkeille myönnetään tältä osin taloudellista tukea.

                        Toimi 2.2: Kehitetään konserneja koskevia tilastoja

                              —

                              Komissio on käynnistänyt aloitteen, jonka tarkoituksena on perustaa monikansallisia konserneja koskeva yhteisön rekisteri. Rekisteri on olennaisen tärkeä perusta talouden globalisaatiota koskevien yhdenmukaistettujen tilastojen laadinnalle. Tässä toimessa keskitytään konsernirekisterin valmiiksi saattamiseen. Komissio suorituttaa tältä osin ulkoisia tutkimuksia.

                              —

                              Pelkkä tällaisen rekisterin perustaminen ei riitä, vaan jäsenvaltioille annetaan taloudellista tukea tehokkaampien konserneja koskevien tiedonkeruumenetelmien kehittämiseksi ja niiden merkityksen osoittamiseksi kansainvälisen kaupan kannalta.

                              —

                              Monikansallisia konserneja koskevan yhteisön rekisterin käytön osalta Euroopan tilastoissa on sovellettava uutta näkökulmaa, ja siksi on tärkeää käynnistää yhteisötason konserniselvityksiä. Komissio suorituttaa ulkoisia tutkimuksia ja jäsenvaltioiden hankkeille myönnetään tältä osin taloudellista tukea.

                        Toimi 2.3: Toteutetaan eurooppalaisia tutkimuksia yrityksille aiheutuvan taakan pienentämiseksi

                              —

                              Yhteisön uusien tilastotarpeiden tarkastelemiseksi voidaan toteuttaa tapauskohtaisesti erityisiä yhteisön tutkimuksia. Ne toteutetaan komission suorituttamilla ulkoisilla tutkimuksilla ja jäsenvaltioille annettavan taloudellisen tuen avulla.

                              —

                              Jotta voidaan hyödyntää yhteisön säännöllisten tilastojen otanta-asetelmien mahdollisia säästöjä, komissio suorituttaa ulkoisia tutkimuksia sellaisten alueiden tunnistamiseksi, joilla yhteisön aggregaatit ovat riittäviä, ja uusien tiedonkeruujärjestelmien kehittämiseksi näille alueille. Jäsenvaltioille annetaan myös taloudellista tukea niiden tiedonkeruujärjestelmien mukauttamista varten. Yhteisöllä ei kuitenkaan ole vakiomuotoisia otanta-asetelmia, ja siksi niitä on mukautettava olosuhteiden mukaan.

                  Tavoite 3

                  :

                  Tuetaan entistä tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöönottoa
                  Toimi 3.1: Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla tilastojärjestelmässä, ottaen huomioon myös estimointimahdollisuus

                              —

                              Tämän toimen perimmäisenä tavoitteena on laatia täysin integroituja tiedostoja mikrotason yritys- ja kauppatilastoja varten (nk. tietovarasto). Tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioille annetaan taloudellista tukea, jotta ne voivat yhdistää keskenään yritys- ja kauppatilastojen eri alueita koskevia makro- tai mikrotason tiedostoja, kuten kauppa- ja yritysrekistereitä, ja yhdistää yritystoiminnan rakennetilastoja tutkimusta ja kehittämistä sekä tietoyhteiskuntaa koskeviin tilastoihin.

                              —

                              Uusia työprosesseja koskevia menetelmätutkimuksia toteutetaan, jotta meneillään olevia tiedonkeruita voidaan hyödyntää aiempaa tehokkaammin esimerkiksi sen arvioimiseksi, mikä on tieto- ja viestintätekniikan vaikutus yritysten tulokseen, yhdistämällä eri lähteistä peräisin olevia tietoja.

                              —

                              Tehokkaamman tiedonkeruun tavoitteena on vähentää yrityksille koituvaa taakkaa. On varmistettava, että tilastolaitokset käyttävät kerättyjä tietoja mahdollisimman tehokkaasti. Tämän vuoksi annetaan taloudellista tukea sellaisia menetelmätutkimuksia varten, joilla selvitetään otoskokojen optimaalista allokointia ja niiden käytön yhdistämistä muihin lähteisiin ja niihin liittyviin estimointimenetelmiin. Tätä taloudellista tukea voidaan antaa laatua koskeviin tutkimuksiin tapauksissa, joissa jotkin yritykset (esimerkiksi pienet ja keskisuuret yritykset) ovat jääneet tilastotutkimusten ulkopuolelle sekä asianmukaisten ja yhdenmukaistettujen estimointimenetelmien kehittämiseen.

                        Toimi 3.2: Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla taloussektorilla

                              —

                              Samaa tilastotietoa saatetaan joskus kerätä kahdesti: ensin hallinnon tarpeisiin, kuten verotusta varten, ja sen jälkeen tilastotarkoituksiin. Tällaista kaksinkertaista taakkaa vältetään mahdollisimman pitkälle. Siksi MEETS-ohjelmasta annetaan taloudellista tukea hankkeille, joissa tarkastellaan hallinnollisten tietojen, kuten yritysten tilinpäätöstietojen, käyttöä tilastointiin. Näin jäsenvaltioita autetaan siirtymään tilastotutkimusten käytöstä hallinnollisten tietojen käyttöön varmistaen samalla tietojen korkean laadun.

                              —

                              Yrityksissä on järkevää integroida kirjanpitojärjestelmät ja tilastotietojen antaminen, jotta tietoja voidaan toimittaa tilastointiin yksinkertaisemmalla tavalla. Komissio suorituttaa ulkoisia tutkimuksia ja jäsenvaltioiden hankkeille myönnetään tältä osin taloudellista tukea.

                        Toimi 3.3: Kehitetään tietojen poimintaa, siirtämistä ja käsittelyä tehostavia välineitä

                              —

                              Uuden tietotekniikan avulla on mahdollista yksinkertaistaa tietojen toimittamista. Tämä voidaan saavuttaa käyttämällä yrityksen kirjanpitoa ja muita kansainvälisten kirjanpitostandardien mukaisesti laadittuja tilinpäätöstietoja sekä niitä koskevia teknisiä standardeja, kuten elektronista XBRL-formaattia (eXtensible Business Reporting Language). Toteutetaan toimenpiteitä sellaisten toimien tukemiseksi, jotka helpottavat tiedonsiirtoa yrityksiltä kansallisille tilastoviranomaisille.

                              —

                              Tuetaan tietoteknisten työkalujen tehokkaampaa käyttöä tietojenvaihdon helpottamiseksi komission ja jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi on tarpeen kehittää edelleen validointiin, virheiden havaitsemiseen ja korjaamiseen, analysointiin ja editointiin käytettäviä työkaluja. Jäsenvaltioiden hankkeille annetaan tältä osin taloudellista tukea.

                              —

                              Kun otetaan huomioon käynnissä oleva vientiä ja tuontia koskevien tullimuodollisuuksien yksinkertaistaminen, on tarpeen tukea taloudellisesti toimia, joilla helpotetaan korkealaatuisten ja yksityiskohtaisten kauppatilastojen vaihtoa, käsittelyä ja jakelua.

                  Tavoite 4

                  :

                  Uudenaikaistetaan Intrastat-järjestelmää
                  Toimi 4.1: Yhdenmukaistetaan laadunparantamiseen tähtääviä menetelmiä yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä

                              —

                              Annetaan taloudellista tukea jäsenvaltioiden toimille, joiden tarkoituksena on kehittää välineitä ja menetelmiä tietojen laadun ja tiedonkeruujärjestelmän parantamiseksi.

                              —

                              Jäsenvaltioille annetaan taloudellista tukea toimiin, joiden tarkoituksena on vähentää epäsymmetrioita välttämällä luokitusvirheitä ja yhdenmukaistamalla estimointi-, keruu- ja käsittelyjärjestelmät, luottamuksellisten tietojen käsittelysäännöt, kynnysarvot ja oikaisumenetelmät.

                        Toimi 4.2: Hallinnollisten tietojen tehokkaampi käyttö

                              —

                              Edistetään yritysten nykyisin muihin tarkoituksiin toimittamien hallinnollisten tietojen (etenkin alv-ilmoitusten ja kirjanpitotietojen) uudelleenkäyttöä. Annetaan tältä osin taloudellista tukea toimille, myös tietoteknisten työkalujen ja menettelyjen kehittämiseksi.

                        Toimi 4.3: Parannetaan ja helpotetaan tiedonvaihtoa Intrastat-järjestelmässä

                              —

                              On olennaisen tärkeää kehittää edelleen keskitetyssä järjestelmässä käytettäviä tiedonvaihtovälineitä ja -menetelmiä. On tarpeen kehittää yhteisön sisäisen kaupan tilastojen validointiin, virheiden havaitsemiseen ja korjaamiseen, analysointiin ja editointiin käytettäviä työkaluja. Annetaan taloudellista tukea toimille, jotka kohdistuvat jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon oikeudellisiin ja teknisiin näkökohtiin.


Avis juridique important

|

31977D0729

77/729/EHTY: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä marraskuuta 1977, hiilen ja teräksen tuotantomaksuilla katettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön hallinnollisten menojen osan mukauttamisesta

Virallinen lehti nro L 306 , 30/11/1977 s. 0028 - 0028 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0135  Kreikank. erityispainos: Luku 01 Nide 2 s. 0063  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0135  Espanjank. erityispainos: Luku 01 Nide 2 s. 0074  Portugalink. erityispainos: Luku 01 Nide 2 s. 0074

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 21 päivänä marraskuuta 1977,hiilen ja teräksen tuotantomaksuilla katettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön hallinnollisten menojen osan mukauttamisesta (77/729/EHTY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 20 artiklan,ottaa huomioon komission esittämän lausunnon,sekä katsoo, ettäosa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön hallinnollisista menoista katetaan nykyään kyseisen yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklassa tarkoitetuilla maksuilla; Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 20 artiklassa tämä osa on vahvistettu 18 miljoonaan laskentayksikköön,neuvoston tehtävänä on saman artiklan mukaisesti komission vuosittain esittämän kertomuksen perusteella tutkia, olisiko kyseistä lukua mukautettava yhteisöjen talousarvion kehitykseen, janykyisten suhdanteiden vallitessa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisesta johtuvien menojen kehityksen arvioinnin seurauksena on perusteltua vähentää hiilen ja teräksen tuotantomaksuilla katettavaa kyseisen yhteisön hallinnollisten menojen osaa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Vahvistetaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 49 artiklassa tarkoitetuilla maksuilla katettava kyseisen yhteisön hallinnollisten menojen osa viiteen miljoonaan Euroopan laskentayksikköön.2 artikla Tämä päätös tulee voimaan viidentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 21 päivänä marraskuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. SIMONET


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

32002D0321(01)

Neuvoston päätös, tehty 1 päivänä maaliskuuta 2002, arkkitehtikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 072 , 21/03/2002 s. 0001 - 0002

Neuvoston päätös,tehty 1 päivänä maaliskuuta 2002,arkkitehtikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä(2002/C 72/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon arkkitehtikoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta 10 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn neuvoston päätöksen 85/385/ETY(1) ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,ottaa huomioon vuoden 1994 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 165 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:mainitun päätöksen 3 artiklan mukaisesti komiteassa on kolme asiantuntijaa kustakin jäsenvaltiosta ja jokaiselle asiantuntijalle on yksi varajäsen; päätöksen 4 artiklan mukaisesti asiantuntijoiden ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta,neuvosto on 26 päivänä helmikuuta 1996(2) tekemällään päätöksellä nimennyt tämän komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 26 päivästä helmikuuta 1996 alkaneeksi ja 25 päivänä helmikuuta 1999 päättyneeksi toimikaudeksi,kolmentoista jäsenvaltion hallitukset ovat kukin esittäneet ehdokasluettelon varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämistä, korvaamista tai toimikauden uudistamista varten,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään seuraavat henkilöt arkkitehtikoulutuksen neuvoa-antavan komitean jäseniksi ja varajäseniksi 1 päivänä maaliskuuta 2002 alkavaksi ja 22 päivänä lokakuuta 2004 päättyväksi toimikaudeksi:A. Ammatissa toimivat arkkitehtikuntaa edustavat asiantuntijat>TAULUKON PAIKKA>B. Arkkitehtikoulutusta antavia korkeakouluja tai vastaavia oppilaitoksia edustavat asiantuntijat>TAULUKON PAIKKA>C. Jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia edustavat asiantuntijat>TAULUKON PAIKKA>Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. de Miguel(1) EYVL L 223, 21.8.1985, s. 26.(2) EYVL C 74, 14.3.1996, s. 1.


title: 2004/677/EY: Neuvoston päätös tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja sotilashenkilöihin sovellettavista säännöistä

text:
               7.10.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 310/64

      NEUVOSTON PÄÄTÖS

   tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,
   Euroopan puolustusviraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja sotilashenkilöihin sovellettavista säännöistä
   (2004/677/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan puolustusviraston perustamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan 3.2 alakohdan,
   katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan puolustusviraston, jäljempänä ”virasto”, olisi voitava hyödyntää viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä ”kansalliset asiantuntijat”, ja sotilashenkilöiden korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla.

               (2)

               Viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden olisi edistettävä puolustusvoimavarojen kehittämisen, tutkimuksen, hankintojen ja puolustusmateriaalien alan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   I   LUKU
   YLEISET SÄÄNNÖKSET
   1 artikla
   Soveltamisala
   1.   Näitä sääntöjä sovelletaan viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion viraston palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin kansallisiin asiantuntijoihin.
   2.   Henkilöt, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, pysyvät työnantajansa palveluksessa koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan, ja tämä työnantaja maksaa edelleen heidän palkkansa.
   3.   Virasto päättää tarpeen mukaan ja talousarvion asettamissa puitteissa kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamisesta. Viraston toimitusjohtaja laatii tätä palvelukseen ottamista koskevat järjestelyt, jotka viraston johtokunta hyväksyy.
   4.   Kansallisten asiantuntijoiden on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia, ja heidät otetaan palvelukseen viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti. Jäsenvaltiot ja virasto toimivat yhteistyössä varmistaakseen mahdollisuuksien mukaan miesten ja naisten välisen tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattamisen.
   5.   Määräaikaisesta palvelukseen siirrosta sovitaan viraston toimitusjohtajan ja asianomaisen jäsenvaltion pysyvän edustuston välisellä kirjeenvaihdolla. Kirjeenvaihtoon liitetään viraston palvelukseen siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat säännöt.
   6.   Kansalliset asiantuntijat olisi siirrettävä jäsenvaltioiden hallinnosta, ministeriöistä tai valtion virastoista.
   2 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto
   1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron keston on oltava vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta. Palvelukseen siirtoa voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään neljä vuotta.
   2.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aiottu kesto vahvistetaan alkuvaiheessa 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla kirjeenvaihdolla. Samaa menettelyä sovelletaan määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennettäessä.
   3.   Jos kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti viraston palveluksessa, hänet voidaan siirtää uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tällaisten henkilöiden viraston yksiköissä tapahtuvan työskentelyn enimmäisaikoja koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti ja seuraavin ehdoin:

               a)

               kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevat ehdot;

               b)

               uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään kolme vuotta; tämä säännös ei estä virastoa hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen siirtoa, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen siirto on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen siirron kesto ei voi ylittää aikaa, joka on jäänyt aiemmin käyttämättä neljän vuoden jaksosta.

         3 artikla
   Asemapaikka
   Asemapaikkana on viraston toimipaikka tai paikka, jossa se viraston osasto tai yksikkö sijaitsee, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.
   4 artikla
   Tehtävät
   1.   Kansalliset asiantuntijat suorittavat viraston toimitusjohtajan heille osoittamat tehtävät ja velvollisuudet.
   Kansallisen asiantuntijan tehtävät määritellään viraston ja sen kansallisen hallinnon, josta hänet siirretään määräaikaiseen palvelukseen, välisellä sopimuksella viraston edun mukaisesti ja ottaen huomioon hakijan ammattitaito.
   2.   Kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin ja kokouksiin vain,

               a)

               jos hän matkustaa yhdessä viraston johtajan tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; tai

               b)

               jos hän yksin matkustaessaan toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi.

         Viraston toimitusjohtaja voi myöntää poikkeuksen tästä säännöstä antamalla kansalliselle asiantuntijalle valtuutuksen ja varmistettuaan, että mitään eturistiriidan mahdollisuutta ei ole. Kansallinen asiantuntija ei voi tehdä viraston puolesta sitoumusta kolmanteen osapuoleen nähden, ellei viraston toimitusjohtaja ole antanut hänelle tähän erityisvaltuutusta viraston johtajan nimissä.
   3.   Virasto on yksin vastuussa kansallisen asiantuntijan suorittamien tehtävien tulosten hyväksymisestä.
   4.   Viraston, kansallisen asiantuntijan työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on tehtävä kaikkensa, jotta tehtäviin, joita kansallinen asiantuntija suorittaa määräaikaisen palvelukseen siirtämisen aikana, ei liity eturistiriitoja ja ettei tällaisia eturistiriitoja synny. Tätä varten virasto ilmoittaa hyvissä ajoin kansalliselle asiantuntijalle ja hänen työnantajalleen kansallisen asiantuntijan aiotuista tehtävistä ja pyytää kansallista asiantuntijaa ja työnantajaa vahvistamaan kirjallisesti, että heillä ei ole tiedossaan mitään syitä, joiden vuoksi kansallinen asiantuntija ei voisi ottaa näitä tehtäviä hoitaakseen. Kansallista asiantuntijaa on erityisesti kehotettava ilmoittamaan kaikista eturistiriidoista, joita voi syntyä hänen perhetilanteensa (erityisesti hänen lähiomaistensa ammattitoiminnan taikka hänen tai lähiomaisten merkittävien taloudellisten kytkösten) ja niiden tehtävien välillä, joita hänen on tarkoitus hoitaa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana.
   Työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on sitouduttava ilmoittamaan virastolle sellaisista määräaikaisen palvelukseen siirron aikana tapahtuvista muutoksista, jotka voivat aiheuttaa eturistiriidan.
   5.   Kansallisesta asiantuntijasta on pyydettävä luotettavuusselvitys ennen hänen siirtämistään määräaikaiseen palvelukseen, jos virasto katsoo, että kansalliselle asiantuntijalle osoitettujen tehtävien luonne edellyttää erityisiä turvallisuuteen liittyviä varotoimia.
   6.   Jollei tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä noudateta, virastolla on oikeus päättää kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen siirto 8 artiklan mukaisesti.
   5 artikla
   Oikeudet ja velvollisuudet
   1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aikana kansallista asiantuntijaa koskee seuraava:

               a)

               kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan viraston edun mukaisesti;

               b)

               kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa virastossa kohdistuvaa arvonantoa;

               c)

               jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu;

               d)

               kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään viraston tai Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman virastossa voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Lupa voidaan evätä vain siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan viraston tai Euroopan unionin edut;

               e)

               kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat virastolle;

               f)

               kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen siitä häiriinny;

               g)

               kansallisen asiantuntijan on annettava apua ja neuvoja esimiehelle, jonka alaisuuteen hänet on sijoitettu; hän on vastuussa tälle esimiehelle hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta;

               h)

               kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään muulle henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle.

         2.   Sekä määräaikaisen palvelukseen siirron aikana että sen päätyttyä kansallisen asiantuntijan on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten seikkojen ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille henkilöille mitään laillisesti julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja eikä käyttää niitä omaksi hyödykseen.
   3.   Kansallinen asiantuntija on määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä edelleen velvollinen toimimaan tehtäviensä edellyttämällä tavalla ja vaitiolovelvollisuutta noudattaen siltä osin kuin on kyse hänelle uskottujen uusien tehtävien hoidosta tai tiettyjen toimien tai etujen vastaanottamisesta.
   Tämän vuoksi kansallisen asiantuntijan on määräaikaista palvelukseen siirtoa seuraavien kolmen vuoden ajan ilmoitettava viipymättä virastolle sellaisista toimista ja tehtävistä, jotka hänen on suoritettava työnantajalleen ja jotka voivat johtaa sellaiseen eturistiriitaan, joka liittyy hänen määräaikaisen palvelukseen siirron aikana suorittamiensa tehtävien hoitoon.
   4.   Kansallisen asiantuntijan on noudatettava virastossa voimassa olevia turvallisuussääntöjä.
   5.   Jos kansallinen asiantuntija määräaikaisen palvelukseen siirron aikana jättää noudattamatta tämän artiklan säännöksiä, virasto voi päättää määräaikaisen palvelukseen siirron 8 artiklan mukaisesti.
   6 artikla
   Taso, ammattikokemus ja kielitaito
   1.   Viraston määräaikaiseen palvelukseen voidaan siirtää kansallinen asiantuntija, jolla on vähintään kolmen vuoden kokopäiväinen työkokemus hallinnollisista tehtävistä, tieteen tai tekniikan alan tehtävistä taikka neuvonta- tai valvontatehtävistä tasolla, joka vastaa asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2) vahvistetuissa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, määriteltyjä palkkaluokkia AD5–AD16 ja AST5–AST11. Kansallisen asiantuntijan työnantajan on toimitettava virastolle ennen määräaikaista palvelukseen siirtämistä selvitys kansallisen asiantuntijan työtehtävistä kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden ajalta.
   2.   Kansallisella asiantuntijalla on oltava jossakin yhteisön kielessä perusteellinen kielitaito ja toisessa yhteisön kielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.
   7 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen
   1.   Virasto voi sallia määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämisen ja vahvistaa sitä koskevat edellytykset. Keskeytyksen aikana:

               a)

               15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia ei suoriteta;

               b)

               18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu viraston pyynnöstä.

         2.   Virasto ilmoittaa asiasta kansallisen asiantuntijan työnantajalle.
   8 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyminen
   1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää viraston tai kansallisen asiantuntijan työnantajan pyynnöstä kolmen kuukauden irtisanomisajalla. Se voidaan myös päättää kansallisen asiantuntijan pyynnöstä samalla kolmen kuukauden irtisanomisajalla edellyttäen, että virasto hyväksyy pyynnön.
   2.   Määräaikainen palvelukseen siirto voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää ilman irtisanomista:

               a)

               kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat;

               b)

               kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä viraston ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennainen henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekä

               c)

               viraston toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Hänelle on annettava ensin mahdollisuus esittää vastineensa.

         3.   Jos määräaikainen palvelukseen siirto päättyy 2 kohdan c alakohdan nojalla, virasto ilmoittaa asiasta työnantajalle välittömästi.
   II   LUKU
   TYÖEHDOT
   9 artikla
   Sosiaaliturva
   1.   Ennen määräaikaisen palvelukseen siirron alkamista on sen työnantajan, jonka palveluksessa määräaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija on, toimitettava virastolle todistus siitä, että kyseiseen julkishallintoon sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan edelleen kansalliseen asiantuntijaan koko hänen määräaikaisen palvelukseen siirtonsa ajan ja että tämä julkishallinto vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.
   2.   Kansallinen asiantuntija vakuutetaan viraston toimesta tapaturmariskejä vastaan hänen palveluksensa alkamispäivästä lähtien. Virasto antaa kansalliselle asiantuntijalle tämän vakuutusturvan ehdot päivänä, jona tämä käy asianomaisen osaston tai yksikön jaostossa määräaikaiseen palvelukseen siirtoon liittyvien muodollisuuksien hoitamista varten.
   10 artikla
   Työaika
   1.   Virastossa voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä sovelletaan kansalliseen asiantuntijaan. Viraston toimitusjohtaja voi muuttaa näitä sääntöjä viraston tarpeiden mukaisesti.
   2.   Kansallisen asiantuntijan työ on kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan.
   3.   Kansallinen asiantuntija voi noudattaa liukuvaa työaikaa vain viraston sen osaston luvalla, johon hänet on sijoitettu. Luvasta on ilmoitettava viraston asianomaiselle yksikölle.
   4.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan myöntää virastossa sovellettavat vuorotyökorvaukset.
   11 artikla
   Sairaudesta ja tapaturmasta johtuva poissaolo
   1.   Jos kansallinen asiantuntija on kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, hänen on mahdollisimman pian ilmoitettava siitä esimiehelleen ja kerrottava olinpaikkansa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää, ja häntä voidaan vaatia käymään viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
   2.   Jos kansallinen asiantuntija on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden tai tapaturman vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista.
   3.   Jos sairausloma kestää yli kuukauden tai on pidempi kuin kansallisen asiantuntijan kertynyt palvelusaika riippuen siitä, kumpi on pidempi, 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksaminen keskeytetään ilman eri toimenpiteitä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos kyse on raskauteen liittyvästä sairaudesta. Sairausloma voi jatkua enintään määräaikaisen palvelukseen siirron päättymiseen asti.
   4.   Jos kansallinen asiantuntija kuitenkin saa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana työhön liittyvän vamman, hänelle maksetaan 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut korvaukset täysimääräisesti koko työkyvyttömyyden ajan siihen asti, kun määräaikainen palvelukseen siirto päättyy.
   12 artikla
   Vuosiloma, erityislomat ja vapaapäivät
   1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti (30 päivää kalenterivuotta kohti).
   2.   Osaston tai yksikön, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, on hyväksyttävä lomat ennakolta.
   3.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan perustellusta hakemuksesta myöntää erityislomaa seuraavasti:

               —

               kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää;

               —

               puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää;

               —

               puolison kuolema: neljä päivää;

               —

               ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

               —

               ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää;

               —

               lapsen syntymä: kaksi päivää;

               —

               lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

               —

               lapsen kuolema: neljä päivää.

         4.   Virasto voi kansallisen asiantuntijan työnantajan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä myöntää kansalliselle asiantuntijalle erityislomaa enintään kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti. Asiaa koskevat pyynnöt käsitellään tapauskohtaisesti.
   5.   Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä käyttämättä olevista lomapäivistä ei makseta korvausta.
   13 artikla
   Äitiysloma
   1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään synnytyksen johdosta 16 viikon pituinen äitiysloma, jonka aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.
   2.   Imettävälle kansalliselle asiantuntijalle voidaan pyynnöstä ja asiaa koskevan lääkärintodistuksen perusteella myöntää enintään neljän viikon erityisloma äitiysloman päättymisestä lukien. Tänä aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.
   3.   Jos kansallinen asiantuntija on työnantajansa kotimaan lainsäädännön perusteella oikeutettu pidempään äitiyslomaan, määräaikainen palvelukseen siirto keskeytetään viraston myöntämän loman ylittävän jakson ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on viraston edun mukaista.
   4.   Vaihtoehtoisesti kansallinen asiantuntija voi hakea määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämistä koko äitiys- ja imetysloman ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on viraston edun mukaista.
   14 artikla
   Hallinto ja valvonta
   Lomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa viraston hallinto. Työaikojen ja poissaolojen valvonnasta vastaa se osasto tai yksikkö, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.
   III   LUKU
   KORVAUKSET JA KULUT
   15 artikla
   Oleskelukorvaukset
   1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan päivärahaa, joka on samansuuruinen kuin Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäville kansallisille asiantuntijoille maksettava päiväraha.
   2.   Jos virasto tai työnantaja ei ole korvannut kansallisen asiantuntijan muuttokuluja, hänelle maksetaan kuukausittain lisäkorvaus, joka on samansuuruinen kuin neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäville kansallisille asiantuntijoille maksettava korvaus. Korvaus maksetaan kuukausittain jälkikäteen.
   3.   Nämä korvaukset maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, äitiysloman, erityisloman ja viraston myöntämien vapaapäivien ajalta.
   4.   Päivärahan määrä on 1 kohdan mukainen, jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa päättyvän kolmen vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon tilannetta, joka aiheutuu kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.
   5.   Kun kansallinen asiantuntija aloittaa tehtävänsä, hänelle maksetaan yhdessä erässä ennakkoon oleskelukorvaukset 75 päivän ajalta, eikä tältä jaksolta enää myöhemmin makseta päivärahaa. Jos kansallisen asiantuntijan tehtävät päättyvät ennen tämän jakson päättymistä, kansallisen asiantuntijan on palautettava määrä, joka lasketaan sen mukaan, paljonko jaksosta on jäljellä.
   6.   Virastolle ilmoitetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä kaikki kansallisen asiantuntijan saamat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin rinnastettavat korvaukset. Nämä vähennetään viraston mainitun 1 kohdan mukaisesti maksamasta korvauksesta.
   7.   Oleskelukorvaukset tarkistetaan kerran vuodessa Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
   8.   Johonkin viraston yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan tässä artiklassa tarkoitetut oleskelukorvaukset voidaan viraston toimitusjohtajan perustellulla päätöksellä korvata asumislisällä, jos tämä on perusteltua asemapaikkamaan erityisolojen vuoksi.
   16 artikla
   Kiinteämääräinen lisäkorvaus
   1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään tarvittaessa kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on määrältään yhtä suuri kuin erotus hänen työnantajansa maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta) ja viraston maksamien oleskelukorvausten yhteenlasketun määrän ja palkkaluokan AD7 tai AST5 ensimmäisellä tasolla maksettavan peruspalkan välillä sen ura-alueen mukaan, johon hänet rinnastetaan. Tätä korvausta ei kuitenkaan myönnetä, jos kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta.
   2.   Tämän korvauksen määrä tarkistetaan kerran vuodessa yhteisöjen virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
   17 artikla
   Asuinpaikkakunta
   1.   Näissä säännöissä asuinpaikkakunnalla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija työskenteli työnantajansa palveluksessa välittömästi ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa. Asemapaikalla tarkoitetaan viraston sen osaston tai yksikön toimipaikkaa, johon kansallinen asiantuntija sijoitetaan. Sekä asuinpaikkakunta että asemapaikka on mainittava 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.
   2.   Jos viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävä kansallinen asiantuntija jo työskentelee tilapäisesti työnantajansa palveluksessa muualla kuin sillä paikkakunnalla, jolla tämän päätoimipaikka sijaitsee, asuinpaikkakunnaksi katsotaan se näistä kahdesta paikkakunnasta, joka sijaitsee lähimpänä asemapaikkaa.
   3.   Asemapaikka katsotaan asuinpaikkakunnaksi

               a)

               jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa päättyneen kolmen vuoden jakson aikana joko asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan, tai

               b)

               jos asemapaikka on kansallisen asiantuntijan puolison tai hänen huollettavanaan olevan lapsen pääasiallinen asuinpaikkakunta silloin, kun virasto esittää määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevan pyynnön.

         Tätä säännöstä sovellettaessa kansallisen asiantuntijan, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta, katsotaan asuvan viimeksi mainitussa paikassa.
   4.   Tätä artiklaa sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle suorittamista tehtävistä.
   18 artikla
   Matkakulut
   1.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee yli 150 kilometrin päässä asemapaikasta, on oikeus saada korvaus matkakuluista, jotka aiheutuvat:

               a)

               hänelle itselleen

                           —

                           matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa,

                           —

                           matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä; sekä

               b)

               hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että virasto korvaa muuttokustannukset

                           —

                           määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan,

                           —

                           määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.

         2.   Jollei matkaa tehdä lentäen, korvaus on kiinteämääräinen ja rajoittuu toisen luokan junalipun hintaan ilman lisämaksuja. Tämä koskee myös autolla tehtäviä matkoja. Jos junamatkan pituus on yli 500 kilometriä tai jos tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, lentomatka voidaan korvata alennushintaan (PEX tai APEX) perustuvien todellisten kulujen mukaan lentolippujen ja tarkastuskorttien esittämistä vastaan.
   3.   Edellä 1 kohdasta poiketen kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada edellä mainittujen enimmäismäärien rajoissa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta tälle paikkakunnalle. Tämä korvaus voi olla enintään samansuuruinen kuin se korvaus, johon kansallinen asiantuntija on oikeutettu, jos hän palaa asuinpaikkakunnalle.
   4.   Jos kansallinen asiantuntija on muuttanut asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan, hän saa vuosittain virastossa voimassa olevien määräysten mukaisesti kiinteämääräisen korvauksen kuluista, jotka aiheutuvat sekä hänen että hänen puolisonsa ja huollettavanaan olevien lastensa edestakaisesta matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.
   19 artikla
   Muuttokulut
   1.   Jollei 15 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen soveltamisesta muuta johdu, kansallinen asiantuntija voi, saatuaan siihen etukäteen virastolta luvan, siirtää henkilökohtaisen irtaimistonsa viraston kustannuksella asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan muuttokulujen korvaamista koskevien, virastossa tuolloin voimassa olevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               kansallisen asiantuntijan määräaikaisen palvelukseen siirron alkuperäinen kesto on kolme vuotta,

               b)

               kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta,

               c)

               muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron alkamisesta,

               d)

               lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää,

               e)

               työnantaja ei korvaa muuttokuluja,

               f)

               kansallinen asiantuntija esittää virastolle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja.

         2.   Jollei 3 ja 4 kohdasta muuta johdu ja jos virasto on korvannut asemapaikkaan muuttamisesta aiheutuneet kulut, kansallisella asiantuntijalla on, saatuaan siihen etukäteen luvan, oikeus saada määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä korvaus niistä kuluista, jotka aiheutuvat muuttamisesta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, virastossa tuolloin voimassa olevien, muuttokulujen korvaamista koskevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että 1 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut edellytykset ja seuraavat lisäedellytykset täyttyvät:

               a)

               muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymistä; sekä

               b)

               muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä.

         3.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka määräaikainen palvelukseen siirto päättyy hänen omasta tai työnantajan pyynnöstä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut sen alkamisesta, ei ole oikeutta asuinpaikkakunnalle muuttamisesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen.
   4.   Kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada korvaus kuluista, jotka aiheutuvat muutosta tälle paikkakunnalle, kuitenkin vain siihen määrään asti, joka olisi maksettu, jos kansallinen asiantuntija olisi muuttanut asuinpaikkakunnalle.
   20 artikla
   Virkamatkat ja niistä aiheutuvat kulut
   1.   Kansallinen asiantuntija voidaan määrätä virkamatkalle 4 artiklan mukaisesti.
   2.   Virkamatkakulut korvataan neuvoston pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.
   21 artikla
   Koulutus
   Kansallinen asiantuntija voi osallistua viraston järjestämään koulutukseen, jos se on viraston etujen mukaista. Päätettäessä, annetaanko kansalliselle asiantuntijalle lupa osallistua koulutukseen, on otettava huomioon kansallisen asiantuntijan kohtuullinen etu erityisesti hänen määräaikaiseen palvelukseen siirtonsa jälkeisen ammattiuransa kannalta.
   22 artikla
   Hallinnolliset säännökset
   1.   Kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava määräaikaisen palvelukseen siirtonsa ensimmäisenä päivänä toimivaltaisessa osastossa tai yksikössä tarvittavien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamista varten. Hän aloittaa tehtävässään joko kuukauden ensimmäisenä tai kuudentenatoista päivänä.
   2.   Johonkin viraston yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava asemapaikassaan sijaitsevassa viraston toimivaltaisessa osastossa tai yksikössä.
   3.   Viraston toimivaltainen osasto tai yksikkö suorittaa maksut euroina asemapaikassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.
   IV   LUKU
   SÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN PALVELUKSEEN SIIRRETTYIHIN KANSALLISIIN SOTILASHENKILÖIHIN
   23 artikla
   Palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin sovellettavat säännöt
   Jollei 24–33 artiklasta muuta johdu, näitä sääntöjä sovelletaan myös viraston palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin.
   24 artikla
   Edellytykset
   Palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin viraston toimintaan osallistuvan Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin.
   25 artikla
   Sitoumukset ulkopuolisia kohtaan
   Palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt eivät voi tehdä viraston puolesta ulkopuoliseen osapuoleen kohdistuvia sitoumuksia, ellei viraston toimitusjohtajan antamasta erityisestä valtuutuksesta muuta johdu.
   26 artikla
   Luotettavuusselvitys
   Edellä 4 artiklan 5 kohdasta poiketen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa on määrättävä palvelukseen siirrettävää sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.
   27 artikla
   Ammattikokemus
   Edellä 6 artiklan 1 kohdasta poiketen viraston palvelukseen voidaan siirtää hallinnolliselta tai neuvoa-antavalta tasolta sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.
   28 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen ja päättyminen
   1.   Viraston toimitusjohtaja antaa luvan soveltaa 7 artiklaa palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.
   2.   Edellä 8 artiklasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää, jos se on viraston tai palvelukseen siirretyn sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.
   29 artikla
   Velvollisuuksien vakava rikkominen
   1.   Edellä 8 artiklan 3 kohdasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Viraston toimitusjohtaja päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä toimitusjohtaja ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen palvelukseen siirretty sotilashenkilö on. Tämän päätöksen johdosta ei 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuja korvauksia enää myönnetä.
   Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos viraston toimitusjohtaja katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Edellä 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.
   2.   Viraston toimitusjohtaja voi ilmoittaa kansallisille viranomaisille tapauksista, joissa palvelukseen siirretty sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.
   3.   Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.
   30 artikla
   Erityisloma
   Edellä 12 artiklan 4 kohdasta poiketen virasto voi myöntää ylimääräistä palkatonta erityislomaa työnantajan antamaa koulutusta varten tämän asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.
   31 artikla
   Korvaukset
   Edellä 15 artiklan 1 kohdasta ja 16 artiklasta poiketen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan määrätä, ettei mainituissa säännöksissä säädettyjä korvauksia makseta.
   32 artikla
   Asuinpaikkakunta
   1.   Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikkakunnaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen asuinpaikkakuntansa 17 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa sijaitsee enintään 150 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta.
   2.   Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen puolisonsa tai lastensa 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu pääasiallinen asuinpaikkakunta sijaitsee muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hänen asemapaikkansa sijaitsee.
   V   LUKU
   LOPPUSÄÄNNÖKSET
   33 artikla
   Muutokset ja soveltamissäännöt
   Viraston johtokunta voi yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP 9 artiklan 1 kohdan 1.10 alakohtaa ja 11 artiklan 3 kohdan 3.2 alakohtaa noudattaen tarvittavassa määrin muuttaa näiden sääntöjen 4, 5, 8, 10, 12–14 ja 21–32 artiklassa olevia säännöksiä. Nämä muutosehdotukset on toimitettava neuvostolle. Muutokset katsotaan hyväksytyiksi, ellei neuvosto kahden kuukauden kuluessa ja määräenemmistöllä päätä niiden muuttamisesta.
   Neuvosto hyväksyy yksimielisesti viraston johtokunnan ehdotuksesta näiden sääntöjen muita säännöksiä, erityisesti palkkaa, korvauksia ja lisiä sekä sosiaaliturvaetuuksia koskevat muutokset.
   34 artikla
   Arviointi
   Kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta tai Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen tullessa voimaan riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi, neuvosto tarpeen mukaan arvioi ja muuttaa näitä sääntöjä tai tekee päätöksen niiden voimassaolon päättämisestä.
   35 artikla
   Voimaatulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. J. BRINKHORST

      (1)  EUVL L 245, 17.7.2004, s. 17.

      (2)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom,) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004, s. 1)