Avis juridique important

|

31998D0828(01)

Valtuusto - Euroopan investointipankin pääoman korotus ja siihen liittyvät päätökset

Virallinen lehti nro C 269 , 28/08/1998 s. 0009 - 0009

VALTUUSTO Euroopan investointipankin pääoman korotus ja siihen liittyvät päätökset (98/C 269/05)Euroopan investointipankin valtuusto teki vuosikokouksessaan 5. kesäkuuta 1998 yksimielisesti seuraavat päätökset:- EIP:n valtuusto päätti korottaa pankin merkityn pääoman 62 013 miljoonasta ecusta 100 000 miljoonaan ecuun.- Maksettu pääoma korotetaan 1. tammikuuta 1999 lukien 6 000 miljoonaan ecuun, joka on 6 prosenttia 100 000 miljoonan ecun suuruisesta merkitystä pääomasta. Maksetun pääoman korotus toteutetaan 1. tammikuuta 1999 lukien 1 348 014 839 ecun siirrolla pankin vapaista lisärahastoista.- Vaadittaessa maksettavan pääoman korotus tulee voimaan osittain vasta sen jälkeen, kun tietyt kansalliset menettelyt on virallisesti saatettu päätökseen. Sen vuoksi pankin merkitty pääoma on 1. tammikuuta 1999 jälkeen vähintään 95 549 597 250 ecua, ja korotuksen loppuosa tulee voimaan vaadittujen menettelyjen päätökseen saattamisen jälkeen.- Edellä mainitusta vapaiden rahastojen summasta siirretään vielä 3 798 700 000 ecua lisärahastoista sääntömääräiseen rahastoon, joka näin korotetaan 10 000 miljoonaan ecuun eli 10 prosenttiin 100 000 miljoonan ecun merkitystä pääomasta.- Pankin omien varojen tarpeen arvioinnin perusteella valtuusto päätti yksimielisesti jakaa jäsenvaltioille ylimääräisenä pääomanpalautuksena 1 000 miljoonaa ecua määräsuhteessa sen mukaan, mikä on niiden osuus pankin merkitystä pääomasta. Tästä summasta 676 795 744 ecua rahoitetaan vuodelta 1996 jäljellä olevasta jakamattomasta ylijäämästä ja loput 323 204 256 ecua vuoden 1997 toiminnan tuotosta, joka on kaikkiaan 1 105 169 722 ecua.- Samalla kun Amsterdamin toimintaohjelma vahvistettiin (EYVL C 10, 15.1.1998) 20. elokuuta 1997, valtuusto hyväksyi 200 miljoonan ecun myöntämisen pankin jakamattomasta ylijäämästä sellaisten järkevien investointien rahoitukseen, jotka laajentavat pankin toimialaa mainitun päätöksen mukaisesti. Se on osa enintään 1 000 miljoonan ecun kokonaissummaa, joka on varattu kyseiseen tarkoitukseen vuoteen 2000 asti. Nyt valtuusto on päättänyt myöntää samaan kohteeseen vielä 300 miljoonaa ecua vuoden 1997 ylijäämästä.- Pääomankorotuksen yhteydessä valtuusto hyväksyi pankille seuraavan strategisen toimintakehyksen (ks. liite).LIITE PANKIN STRATEGINEN TOIMINTAKEHYS 1. Johdanto Pankin pääomaa korotettiin viimeksi vuonna 1990 (lukuun ottamatta tarkistusta 62 miljardiin ecuun Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä unioniin vuonna 1995). Tuolloin korotus kaksinkertaisti pääoman 57,6 miljardiin ecuun. Myös kaikki kolme edellistä pääomankorotusta (1978, 1981, 1986) kaksinkertaistivat pankin pääoman. Vuoden 1990 korotuksen jälkeen uuden luottokaton (250 % merkitystä pääomasta) arvioitiin riittävän vuoden 1995 loppuun, mutta toimintaa voitiin kuitenkin jatkaa kaksi vuotta suunniteltua pidempään.Vuodesta 1990 pankin luotonanto on kasvanut nykyarvolla 13,4 miljardista ecusta (1990) 26,2 miljardiin (1997). Vuotuinen kasvu on ollut keskimäärin 10 %. Tästä kokonaisummasta luotonanto unionin ulkopuolella kasvoi vuoden 1990 aikaisesta 0,7 miljardista ecusta 3,2 miljardiin ecuun vuonna 1997. Lainakanta kasvoi 61,6 miljardista ecusta 142,4 miljardiin ecuun.Kehityksen taustalla oli useita perustavanlaatuisia poliittisia ja markkinataloudellisia muutoksia, jotka vaikuttivat pankin toimintaan. Näistä suurimpia olivat Itä-Saksan osavaltioiden yhdentyminen ja kolmen uuden jäsenmaan liittyminen EU:hun. Kuten ennenkin, monet uudistukset saivat alkunsa tai virallisen muotoilunsa Eurooppa-neuvoston kokouksissa. Vuoden 1992 lopulla kokoontunut Edinburghin Eurooppa-neuvosto päätti 5 miljardin ecun suuruisen Edinburgh-rahoitusjärjestelmän perustamisesta, jonka painopisteitä ovat Euroopan laajuiset verkot ja ympäristö. Se myös antoi ratkaisevan sysäyksen pankin ja komission käynnistämälle prosessille, jonka tuloksena syntyi Euroopan investointirahasto EIP:n ja pankkisektorin yhteishankkeena. Toinen merkittävä saavutus oli koheesiorahastoa ja rakennerahastoja koskevan yhteistyön lisääminen pankin ja komission välillä. Näitä rahastoja ollaan parhaillaan uudistamassa.Vuoden 1993 keskivaiheilla Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto päätti korottaa Edinburgh-rahoitusjärjestelmän lainasummaa 2 miljardilla eculla ja jatkaa sen käyttöaikaa. Järjestelmään lisättiin myös yhden miljardin ecun korkotuettu osuus edistämään pienten ja keskisuurten yritysten työllisyyttä tukevia investointeja. Saman vuoden joulukuussa Brysselin Eurooppa-neuvostossa painopiste siirtyi kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Sen myötä pankin luotonannossa korostuivat suuria investointeja vaativat liikenteen ja energiahuollon TEN-hankkeet sekä ympäristönsuojelu. Vuonna 1995 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta tehostettiin Essenin Eurooppa-neuvoston aloitteesta ottamalla käyttöön menettely, jolla hankkeet asetetaan tärkeysjärjestykseen.Vuonna 1997 Amsterdamin Eurooppa-neuvosto kehotti pankkia kasvattamaan toimintaansa varsinkin tietyillä aloilla edistämään työpaikkojen syntymistä Euroopan unionissa. Tätä varten pankki käynnisti Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP), johon kuuluu:- erityinen pk-yritysten rahoitusohjelma, joka edistää uusien instrumenttien käyttöönottoa nopeasti kasvavien pienten ja keskisuurten huipputeknologiayritysten rahoittamiseksi. Tarvittaessa voidaan turvautua pankin toiminnan tuottamaan vuotuiseen ylijäämään enintään 1 miljardiin ecuun asti.- EIP:n toiminnan kehittäminen ja lisääminen koulutuksen, terveydenhuollon, kaupunkien uudistamisen ja ympäristönsuojelun alalla.- Euroopan laajuisten verkkojen ja muiden suurten infrastruktuurihankkeiden rahoituksen tehostaminen.Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetty ylimääräinen työllisyyshuippukokous vahvisti tähänastiset toimenpiteet ja kannusti pankkia jatkamaan ja tehostamaan ohjelman toteutusta.Samaan aikaan uusittiin monia valtuutuksia, jotka ohjaavat pankin toimintaa unionin ulkopuolella. Niitä olivat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita (neljännen Lomén sopimuksen toinen rahoituspöytäkirja), Välimeren maita (mukaan lukien METAP-ohjelma) sekä Keski- ja Itä-Euroopan maita (KIE) koskevat valtuudet. Lisäksi pankki myönsi rahoitusta aivan uusille kohdealueille, kuten Aasian ja Latinalaisen Amerikan maihin ja Etelä-Afrikkaan. Viimeksi käynnistettiin KIE-maiden sekä Kyproksen jäsenyyteen valmisteleva rahoitusjärjestelmä.Tämän perusteella pankin hallintoneuvosto laati strategisen toimintakehyksen ajanjaksolle, joka esitetyn pääomankorotuksen on tarkoitus kattaa.2. Pankin strategia Pankin strategiaa on kehitettävä muuttuvia olosuhteita vastaavasti. Keskusteluissa on kuitenkin tullut ilmi, että strategian kulmakiviä uuden pääomankorotuksen kattamalla ajanjaksolla ovat:- panostuksen keskittäminen taloudellisesti heikommin kehittyneille alueille ja reuna-alueille, koska pankin päätehtävä on tukea taloudellisen eriarvoisuuden poistamista ja yhdentymistä. Tärkeysjärjestyksessä etusijalla on kehityksessä jälkeen jääneiden unionin alueiden tukeminen ja jäsenyyttä hakevien maiden integraatio;- EU-politiikan tärkeimpien osa-alueiden jatkuva tukeminen pankin hallintoelinten antamien valtuutusten mukaan, jotka perustuvat Eurooppa-neuvoston päätöksiin ja kehotuksiin. Todennäköisiä kohdealoja ovat TEN-verkkojen kehittäminen, kansainvälinen kilpailukyky, pienet ja keskisuuret yritykset, energia- ja ympäristöpolitiikka, samoin kuin erityisten valtuutusten tai muiden sopimusten mukainen rahoitus, jolla pyritään edistämään EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa kolmansissa maissa.Hallintoneuvosto hyväksyi yleisen strategian tammikuussa 1997. Kuten edellä mainittiin, sen päälinjat ovat viimeaikaisen kehityksen myötä vahvistuneet:- on yhä laajemmin tunnustettu, että Emun finanssi- ja rahapoliittisten vaatimusten vastapainoksi tarvitaan yhteinen työttömyyden torjuntapolitiikka, johon kuuluvat rakennemuutokset ja kilpailukyvyn vahvistaminen. Tästä syystä pankki on muun muassa alkanut toteuttaa ASAP-ohjelmaansa kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa-neuvoston päätöslauselman tueksi.- Eurooppa-neuvoston päätöksissä unionin laajentumisesta on korostettu pankin roolia tällä alalla, ja tästä syystä EIP on perustanut jäsenyyteen valmistelevan rahoitusjärjestelmän ehdokasmaita varten.Pankin tärkein lähitulevaisuuden tavoite on talous- ja rahaliitolle annettava tuki edellä kuvatun yleisen strategian mukaisesti. Luotonannossa se näkyy ASAP-ohjelmasta. Varainhankinnassa pankki jatkaa uraauurtavaa europolitiikkaansa. Sen tarkoituksena on luoda euro-viitelainoja, monipuolistaa sijoittajakuntaa ja luoda järjestyneet markkinat EIP:n euromääräisille joukkolainoille. Etenkin Keski- ja Itä-Euroopan markkinoita pyritään monipuolistamaan, samalla kun kehitetään uusia houkuttelevia ja kustannustehokkaita investointituotteita.3. Päätavoitteiden asettaminen muuttuvassa ympäristössä Vaikka rahoitussektorin yhdentyminen ajan mittaan lisää hankkeiden toteuttajien mahdollisuuksia rahoituksen saantiin muista lähteistä, pankin rooli tulee kuitenkin pysymään tärkeänä lähivuosina. Investoinnit ovat vähentyneet osittain Emuun valmistautumiseen liittyvistä makrotaloudellisista järjestelyistä johtuen, ja julkisia investointeja tullaan luultavasti jatkossakin rajoittamaan. Pankki voi kuitenkin osaltaan tukea investointien kasvua antamalla edullista pitkäaikaista rahoitusta ja luotottamalla uusia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistoimintamuotoja.Sekä omien resurssien rajallisuus että läheisyysperiaate huomioon ottaen pankin toimet on syytä asettaa tärkeysjärjestykseen. Toiminnan päätavoitteet muuttuvat ajan myötä, mutta joitakin yleisiä suuntaviivoja voidaan hahmottaa.Pankille on tärkeää keskittyä niihin aloihin, jotka ovat EU:n kannalta tärkeimpiä, ja rahoitettavien hankkeiden tulee siten erityisesti edistää unionin tavoitteiden saavuttamista. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä takaamaan, että pankin toiminta tuottaa lisäarvoa. Perussäännön (18 artikla, 1 kohta) mukaisesti EIP myöntää lainoja sellaisiin hankkeisiin, joihin ei voida järjestää varoja kohtuullisin ehdoin muista lähteistä. EIP:n rahoitus voi täydentää muualta saatua rahoitusta silloin, kun:- rahoitustarjouksissa voidaan osoittaa, että EIP:n laina on kyseiselle hankkeelle sopivampi kuin muut rahoituslähteet, esimerkiksi hankkeen taloudellisen käyttöajan ollessa pitkä, jossa tapauksessa pitkäaikainen laina on perusteltu.- pankin mukaantulo edistää tai parantaa hanketta. Se voi esimerkiksi saada yksityiset sijoittajat vakuuttumaan siitä, että hanke täyttää lainsäädännölliset vaatimukset (EU:n hyväksyntä). Sama koskee unionin ulkopuolisiin lainoihin liittyviä poliittisia riskejä. Näin pankki voi antaa muille rahoituslähteille vetoapua etenkin julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeissa. Myös pankin tekninen asiantuntemus voi tuottaa lisäarvoa.Pankin tulee kehittää tulevaisuuden luotonantostrategiaansa niin toiminta-alojen kuin kohdealueiden osalta yhdenmukaisesti edellä esitettyjen periaatteiden kanssa. Pankin olisi pyrittävä keskittymään eniten lisäarvoa tuottaviin kohteisiin ja sijoitettava tärkeysjärjestyksessä alemmas ne hankkeet, joissa sen mukanaolon tuottama lisäarvo on vähäisempää. Kun markkinoilta järjestyy riittävästi rahoitusta sopivin ehdoin eikä pankin osallistuminen muutoin nopeuta hankkeen toteuttamista tai paranna sen laatua, pankin tulee jättää se muiden lähteiden rahoitettavaksi perussäännön 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.Tärkeysjärjestyksen muutoksia tarkastellaan hallintoneuvostossa vuosittain tulevaa kehitystä luotaavan toimintasuunnitelman yhteydessä, joka esitetään hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Tätä asiaa tarkastellaan lähemmin jäljempänä.4. Läheisyysperiaate ja yhteistyö rahoitussektorin kanssa Edellä esitetyn kehyksen puitteissa yksi tärkeimmistä periaatteista pankin strategian toteuttamisessa on yhteistyö pankkisektorin ja muiden pääomamarkkinoilla toimivien rahoitusvälittäjien kanssa. Yhteistyön kehittäminen ja monipuolistaminen ovat pankin ensisijaisia tavoitteita myös tulevaisuudessa. Tämä johtuu sekä läheisyysperiaatteesta että puhtaasti käytännön näkökohdista.Jotta pankin rahoituksen aiheuttama kerrannaisvaikutus olisi mahdollisimman suuri, pankki noudattaa aina täydentävyysperiaatetta ja rahoittaa hankkeesta vain sen osan, joka katsotaan sovittujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeelliseksi. EIP lisää yhteistyötä muiden pankkien kanssa kumppanuussuhteiden tehostamiseksi ja pyrkii samalla vaikuttamaan lisääntyvässä määrin katalysaattorina esimerkiksi kehittämällä uusia tuotteita.Pankki voi tässä tarkoituksessa edistää lainanottajien pääsyä pääomamarkkinoille ja osallistua rahoitussuunnitelman laadintaan yhdessä kaupallisten rahoittajien kanssa. Se edesauttaa paikallisia pankkeja ja esimerkiksi pk-yrityksiin erikoistuneita luottolaitoksia mukautumaan rahoituspalvelujen yhteismarkkinoiden haasteisiin. EIP:n päätehtävän mukaisesti tämä on erityisesti tarpeen tukialueilla. Samalla tavoin pankki voisi toimia myös jäsenyyttä hakevissa maissa ja muissa unionin naapurivaltioissa. Yhteistyötä kehittäessään, kuten muussakin toiminnassaan, pankki pyrkii kaikin tavoin välttämään kilpailun vääristymistä. Vuosittaisten tavoitekeskustelujen seurauksena pankin rahoitusosuutta hankkeen kustannuksista voitaisiin vähentää niissä investoinneissa, jotka tuottavat vähemmän lisäarvoa. Pankin lainojen täydentävä luonne tuodaan selvästi esiin hankeasiakirjoissa.Yhteistyötä rahoitussektorin kanssa tarvitaan käytännössä kaikilla aloilla, mutta erityisen tärkeää se on pk-yritysten luototuksessa. Globaalilainat ovat kustannustehokkuuden huomioon ottaen ainoa kannattava ja taloudellinen rahoitusväline, jota pankki voi käyttää samalla kertaa useiden pk-yritysten tukemiseen. Globaalilainamenettelyä kuitenkin tarkistetaan muun muassa sen takaamiseksi, että lopulliset vastaanottajat saavat pk-yritysten rahoituksesta parhaan mahdollisen hyödyn. Keskipitkällä aikavälillä pk-rahoitusta voidaan edelleen monipuolistaa niiden kokemusten perusteella, joita saadaan ASAP-ohjelman pk-lainajärjestelyyn kuuluvista vaihtoehtoisista instrumenteista.Yhteistyö rahoitussektorin kanssa ulottuu luonnollisesti myös pankin varainhankintaan. Hallintoneuvosto saa joka vuosi yleisen raportin pankin ja rahoitussektorin yhteistoiminnasta sekä anto- että ottolainauksessa.5. EIP:n ja EIR:n suhteet Toinen konkreettinen esimerkki yhteistoiminnasta on Euroopan investointirahasto, jonka omistusrakenteessa yhdistyvät uudella tavalla sekä julkiset että yksityiset osakkaat. Pankin ja investointirahaston kumppanuuden kehittäminen on yksi EIP:n tärkeimmistä tavoitteista. Siitä on osoituksena Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmä, joka perustettiin Amsterdamin Eurooppa-neuvoston toivomuksesta lokakuussa 1997. Järjestelmän tavoitteena on tukea huipputekniikkaan suuntautuneita ja nopeasti kasvavia pk-yrityksiä erityisten pääomasijoitusrahastojen kautta.Aikomuksena on pankin ja investointirahaston välisen yhteistyön vahvistaminen ja laajentaminen. Jotta yhteistyöstä muodostuisi mahdollisimman tehokas, pankki organisoi uudelleen yhteistoimintamenetelmänsä EIR:n kanssa varmistaen samalla, että rahaston pankilta saama toiminnallinen tuki on myös jatkossa paras mahdollinen.EU-politiikan tärkeimmille osa-alueille annettavan tuen lisäämiseksi pankki neuvottelee EIR:n kanssa rahaston toiminnan laajentamisesta kahdella eri taholla. Ensinnäkin tutkitaan mahdollisuuksia toiminnan ulottamisesta ympäristöalalle ja toiseksi valikoivasti Keski- ja Itä-Eurooppaan niin, että voitaisiin rahoittaa kohdemaiden välisiä TEN-hankkeita jäsenyyteen valmistelevan rahoitusjärjestelmän puitteissa. Rahaston muiden osakkaiden näkemyksistä ja vuosikokouksen päätöksistä riippuu, tehdäänkö asiasta aikanaan viralliset esitykset.6. Yhteistyö komission kanssa EU:n laajemmassa toimintakehyksessä pankin aluekehityslainat ja unionin budjettivaroista annettavat tuet täydentävät toisiaan. Näiden kahden rahoitusmuodon yhteensovittaminen ja sitä kautta pankin ja komission yhteistyö ovat alueiden tehokkaan tukemisen kannalta olennaisen tärkeitä.Vaikka pankki ja komissio harjoittavat jo nyt kiinteää yhteistyötä, ne ovat tutkineet, miten toimintaa voitaisiin tulevalla vuosikymmenellä tehostaa. Kummankin toimielimen menettelytapojen parannukset luovat yhteistyölle entistä paremman perustan. Asia on ajankohtainen, sillä komissio on laatinut Agenda 2000 -ohjelman ja rakennerahastouudistusta koskeva seuraava neuvottelukierros aloitetaan pian jäsenvaltioiden kanssa.Pankki on ehdottanut seuraavia toimenpiteitä, jotka sen hallintoneuvosto on hyväksynyt, ottaen samalla huomioon kohdealueiden ja komission osuuden:- Pankki pyrkii vahvistamaan osallistumistaan rakennerahoituksen suunnitteluun ja neuvotteluihin jo valmisteluvaiheessa.- Pankki pyrkii lisäämään molempien toimielinten välisiä neuvotteluja yhteisrahoitushankkeissa. Se antaa hankearviointinsa komission käyttöön yhteisrahoitettavien hankkeiden osalta, ottaen kuitenkin huomioon mahdolliset liikesalaisuudet.- Pankki jatkaa asiantuntijapalvelujensa tarjoamista komissiolle omat kustannukset kattavaan hintaan. Näitä palveluja käytetään jo nyt koheesiorahaston hankkeiden arviointiin, ja ne voitaisiin tarvittaessa ulottaa tiettyihin Euroopan aluekehitysrahaston tukemiin hankkeisiin tai TEN-hankkeisiin.7. Strategian toteuttaminen: hinnoitteluperiaatteet Pankki pääsee perustavoitteeseensa edistää Euroopan unionin tasapainoista kehitystä antamalla suuren rahoituskapasiteettinsa kaikkien unionin jäsenvaltioiden ja etenkin vähemmän vauraiden alueiden käyttöön. Pankin hinnoittelupolitiikan perustana ovat seuraavat periaatteet: toiminnan tavoitteena ei ole tuottaa voittoa (lainoista saatavilla tuloilla on kuitenkin voitava täyttää pankin velvoitteet ja maksaa kulut, ks. perussäännön 19 artiklan 1 kohta), tasavertaisuus ja avoimuus. ASAP-valtuutuksen osalta pyritään myös saavuttamaan riittävä tasapainotaso riskien ja tuoton välillä.Pankin toiminnassa on havaittavissa, että erot hankkeiden arviointikustannuksissa ovat viime aikoina kasvaneet. Tämä suuntaus saattaa tulevina vuosina vielä vahvistua. Pankki on jo jonkin verran mukauttanut yhtenäisiä hinnoitteluperiaatteitaan eri lainatyyppien kuluihin (suuriin lainoihin ja saman lainanottajan uusintalainoihin sovelletaan alhaisempaa marginaalia). Aikomuksena on eriyttää pankin lainojen hintaa vielä lisää, etenkin hinnoittamalla kalliimmaksi tietyt huomattavia kuluja aiheuttavat toimet. Tällaisia ovat:- strukturoidut lainat tai hankekohtainen rahoitus silloin, kun etuoikeutetun lainanantajan asema ei ole pankille taattu,- tietyt yrityslainat, kun lainansaaja voi antaa vain sellaisia vakuuksia, jotka eivät ole heti realisoitavissa.Pankin perussäännön mukaan jokaiselle lainalle on oltava riittävät vakuudet. Pankki uskoo vahvasti, että normaalin toiminnan riskit voidaan riittävästi hallita hankkimalla niille kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen takaus tai muu vakuus. Näin EIP-rahoituksen kokonaishinnasta näkyvät myös luottoriskit. Projektiriskien siirtäminen kolmansille osapuolille on samalla tärkeä EIP:n ja liikepankkien välinen yhteistyömuoto.On kuitenkin tiettyjä hankkeita, joihin hallintoneuvosto vahvistaa luotonannon suuntaviivat ja limiitit (kuten jotkut TEN-hankkeet, julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeet, yrityslainat ja strukturoidut lainat tai hankekohtainen rahoitus) ja lainajärjestelyjä, joiden riskejä ei voida osittain ulkoistaa pankin normaalin menettelyn mukaisesti. Niiden osalta pankki tulee hyväksyttävän riskiprofiilin säilyttäen tarkistamaan menettelyjään ja lisäämään hintaan tarvittaessa riskipreemion. Pankki laatii mahdollisimman pian tarkempia ehdotuksia suuntaviivoista, limiiteistä ja muista aspekteista. On kuitenkin selvää, ettei jäsenmaiden valtiokohtainen riskiarviointi tule muuttumaan, eikä tätä lainaajaryhmää erotella riskien mukaan.8. Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella Pankin toiminta unionin ulkopuolella perustuu neuvoston antamiin valtuutuksiin. Tällaisen luotonannon yleisiä periaatteita tarkistettiin viimeksi valtuuston vuosikokouksessa 1994. Tuolloin tärkeimpinä seikkoina esiin nousivat ohjeellinen lainakatto, joka on 10 prosenttia pankin keskimääräisestä kokonaisrahoituksesta ja tarve pohtia tarkemmin unionin takaukseen liittyviä kysymyksiä.Vuoden 1994 jälkeinen uudenlainen tärkeä toimintamuoto on Keski- ja Itä-Euroopan maiden jäsenyyteen valmistelevan rahoitusjärjestelmän perustaminen. Sillä ei ole EU:n budjettivaroista annettavaa takausta, eikä se myöskään sisälly edellä mainittuun 10 prosentin lainakattoon. Pankki on ylipäänsä ottanut käyttöön monissa rahoitustoimissa riskinjakoon perustuvia järjestelyitä.Tällä hetkellä pankin tärkein tehtävä on olemassa olevien valtuuksien täytäntöönpano: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (Lomén sopimus), Etelä-Afrikka, Aasia ja Latinalainen Amerikka, Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeri. Nämä valtuudet päättyvät kahden seuraavan vuoden kuluessa, minkä jälkeen pankin hallintoelinten on yleisemmin otettava tarkasteluun sen rooli kolmansien maiden kehitykseen tähtäävän EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tukemisessa.Näitä asioita ei voida heti ratkaista, mutta jo nyt on olemassa joitakin periaatteita tulevien strategiakeskustelujen pohjaksi. Esimerkiksi:- Pankki on edelleenkin EU:n jäsenvaltioiden rahoituslaitos, ja sen ydintoiminnan olisi tapahduttava näissä valtioissa tai suoraan niiden hyväksi. Unionin ulkopuoliset luotot myönnetään jäsenvaltioiden erityisten valtuutusten nojalla ja niiden olisi myös jatkossa oltava täydentävää rahoitustoimintaa.- Pankki säilyttää läheiset yhteistyösuhteet komissioon (noudattaen unionin yleistä maa- tai aluekohtaista kehitysstrategiaa) ja muihin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin ja kansallisiin elimiin. Se pyrkii sovittamaan toimintansa ja rahoitusehtonsa yhteen näiden laitosten kanssa.- Pankki edistää yksityissektorin kehitystä ja tarkoitukseen sopivien rahoituslaitosten ja pk-yritysten tukimuotojen perustamista. Unionin alueella tehtävän luotonannon osalta se rahoittaa vain sellaisia investointeja, joihin rahoitusta ei voida järjestää kohtuullisin ehdoin muista lähteistä (perussäännön 18 artikla, 1 kohta).- Pankki vaatii riittävät vakuudet budjettivaroista, mutta osallistuu edelleen riskinjakoon joissakin tapauksissa.Edellä kuvatut täydentävyyden, kerrannaisvaikutuksen maksimoinnin ja liikepankkiyhteistyön periaatteet koskevat soveltuvin osin sekä unionin sisäistä että ulkopuolista rahoitusta. Muun muassa 10 prosentin ohjeellista kattoa unionin ulkopuoliselle lainakannalle on tarkasteltava luottopolitiikan yhteydessä. Näitä asioita pohditaan perusteellisemmin hallintoneuvostossa ennen seuraavaa EU:n ulkopuolisten valtuuksien uusimiskierrosta.9. Luotonannon tärkeysjärjestys ja pankin rahoitusvarojen tehokas käyttö Muuttuva talous- ja rahoitusalan toimintaympäristö merkitsee, että yleisen strategian toteuttamista on huolellisesti seurattava ja mukautettava kehityksen tuomien muutosten ja pankin aiempien tulosten perusteella. Pankki pyrkii EU:n politiikalle annettavan tuen optimointiin ja varojen mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön, missä tarkoituksessa se laatii tulevaa kehitystä ennakoivan toimintasuunnitelman, joka jätetään hallintoneuvostolle vuosittain tehtävää pohdintaa ja hyväksymistä varten. Se käsittää luotonannon sektorikohtaisen erittelyn niin unionin sisällä kuin sen ulkopuolella. Säännöllisesti ajan tasalle saatettava toimintasuunnitelma antaa konkreettiset puitteet prioriteetti- ja tavoitekeskusteluille. Sen perusteella voidaan jatkuvasti asettaa uusia prioriteetteja ja tavoitteita samalla kun pohditaan, mitkä tehtävät voitaisiin entistä useammin jättää muille rahoituslähteille. Tässä yhteydessä saattaisi olla tarkoituksenmukaista laatia myös yllä mainittu vuosiraportti yhteistyöstä rahoitussektorin kanssa.Toimintasuunnitelma luo kehykset tulosten arvioinnille. Sen kautta tarkastellaan myös palautetta rahoitettujen hankkeiden laatuarvioinnista tiettyjen tuloskriteerien ja pankin arviointiyksikön muiden havaintojen perusteella. Näin voidaan parantaa pankin toimintamenetelmiä ja esimerkiksi laatia joitakin alueita varten rahoitusohjelmia. Pankki on viime vuosina huomattavasti kehittänyt järjestelmiä, joilla seurataan sen toimintaa rahoitusvälittäjänä. Seurantamenetelmiä on tarkoitus edelleen kehittää muun muassa määrittämällä vertailuarvot pankin rahoitustoimille ja laatimalla kattava riskianalyysi.Pidemmällä aikavälillä pankki käy uudestaan läpi pääoma- ja varaustarpeensa. Näin valmistaudutaan vuoden 2001 hallintoneuvoston katsaukseen, johon kuuluu myös keskeisten suhdelukujen arviointi.Keskipitkän aikavälin suunnitelmissa on arvioitava pankin resurssitarpeet tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska pankin henkilökunta on varsin pieni ja hallinnolliset kulut pyritään pitämään tiukasti hallinnassa, henkilöstötarpeet on jatkossakin arvioitava huolellisesti. Työntekijöiden osaamista on kehitettävä samansuuntaisesti strategisen tärkeysjärjestyksen kanssa. Edellä mainituissa toimintasuunnitelmaa koskevissa hallintoneuvoston keskusteluissa voidaan määrittää strategiset suuntaviivat myös pankin resurssien käytölle.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2015/203, annettu 9 päivänä helmikuuta 2015 , ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden edistäjänä

text:
                  10.2.2015

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 33/38

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/203,
         annettu 9 päivänä helmikuuta 2015,
         ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden edistäjänä
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan,
         ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Avaruustoiminta on laajentumassa ja sen merkitys on keskeinen. Avaruus on kaikkien maailman valtioiden käytettävissä oleva resurssi. Niillä, joilla ei vielä ole avaruustoimintaa, saattaa olla sitä tulevaisuudessa. Tämän vuoksi unioni katsoo, että ulkoavaruustoiminnan turvallisuuden tehostaminen on tärkeä tavoite, joka tukee valtioiden kehitystä ja turvallisuutta. Tämä tavoite on osa unionin avaruuspolitiikkaa.

                     (2)

                     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan turvallisuusstrategian, jossa määritetään maailmanlaajuisia haasteita ja uhkia, ja jossa asetetaan tavoitteeksi sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys, joka nojautuu tehokkaaseen monenvälisyyteen ja hyvin toimiviin kansainvälisiin instituutioihin.

                     (3)

                     Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille, ja strategiassa annetaan tuki Yhdistyneiden kansakuntien (YK) vahvistamiselle ja sen varustamiselle siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti. Unioni pyrkii korkeatasoiseen yhteistyöhön kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan muun muassa säilyttää rauha, estää konflikteja ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan päämäärien ja periaatteiden mukaisesti.

                     (4)

                     Unioni on sitoutunut kehittämään ja panemaan täytäntöön avoimuutta sekä luottamusta lisääviä toimia keinona saavuttaa parempi avaruusturvallisuus. Unioni ottaa myös erityisen tarkasti huomioon riskit, joita avaruusromusta sen alkuperästä riippumatta aiheutuu, ja joka on vahingollista nykyiselle ja tulevalle toiminnalle.

                     (5)

                     Vastauksessaan YK:n yleiskokouksen 6 päivänä joulukuuta 2006 antamaan päätöslauselmaan 61/75 unioni teki 18 päivänä syyskuuta 2007 ulkoavaruustoimintojen kansainvälistä käytännesäännöstöä, jäljempänä ’käytännesäännöstö’, koskevan ehdotuksensa ja aloitti keskustelut alustavan luonnoksen laatimisen edistämiseksi.

                     (6)

                     Euroopan unionin neuvosto kannatti 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2008 antamissaan päätelmissä ensimmäistä luonnosta kansainväliseksi käytännesäännöstöksi. Käytännesäännöstöön, jonka soveltamiseen valtiot osallistuisivat vapaaehtoisuuden pohjalta, sisältyi avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä, joiden pohjalta keskeisiä kolmansia valtioita, joilla on ulkoavaruustoimintaa tai siihen liittyviä intressejä, voitaisiin kuulla. Tavoitteena on saada aikaan teksti, jonka mahdollisimman monet valtiot voisivat hyväksyä.

                     (7)

                     Euroopan unionin neuvosto antoi 27 päivänä syyskuuta 2010 unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle valtuutuksen jatkaa ja laajentaa keskusteluja unionin esittämän käytännesäännöstä tarkistetun luonnoksen pohjalta ottamalla huomioon asiasta kiinnostuneiden valtioiden kanssa käydyt keskustelut.

                     (8)

                     Unionin ehdotus käytännesäännöstön luonnokseksi esiteltiin virallisesti kansainväliselle yhteisölle Wienissä 5 päivänä kesäkuuta 2012. Tämän jälkeen aloitettiin luonnostekstiä koskeva avoin kuulemismenettely tavoitteena lisätä prosessin avoimuutta ja osallistavuutta. Keskustelukierroksia järjestettiin kolme, joista kaksi jälkimmäistä koskivat käytännesäännöstön tarkistettuja versioita: Kiovassa 16 ja 17 päivänä toukokuuta 2013, Bangkokissa 20 päivästä22 päivään marraskuuta 2013 ja lopuksi Luxemburgissa 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2014. Kussakin kokouksessa oli osallistujia yli 60 valtiosta, ja kaiken kaikkiaan osallistujia oli yli 80 valtiota.

                     (9)

                     Luxemburgissa 27 päivästä28 päivään toukokuuta 2014 pidetyn avoimen kuulemisen päätteeksi puheenjohtaja totesi, että Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUS) yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) kanssa vuosina 2013 ja 2014 järjestämät kolme avointa kuulemiskierrosta olivat edistäneet merkittävällä tavalla osallistuvien valtioiden kantojen ja huolenaiheiden parempaa keskinäistä ymmärrystä. Monet Luxemburgin kokouksen osallistujat olivat ilmaisseet voimakkaan toiveen edetä prosessissa keskusteluvaiheesta neuvotteluvaiheeseen, jossa avoimessa kuulemismenettelyssä kehitellyn käytännesäännöstön luonnostekstin, jonka laatimiseen monet valtiot ovat osallistuneet ja joka on edelleen avoinna muutoksille, olisi oltava pohja tuleville monenvälisille neuvotteluille. Useat avoimeen keskustelumenettelyyn osallistuneet tahot olivat todenneet, että jonkinasteinen YK:n mukaantulo olisi tarpeen. Luxemburgissa pidettyjen avointen keskustelujen jälkeen unioni otti tehtäväkseen laatia käytännesäännöstöstä uuden luonnostekstin ja ilmoitti olevansa valmis pohtimaan asiaa ja keskustelemaan siitä, kuinka se voisi edelleen tukea tulevia monenvälisiä neuvotteluja sekä tulevaan käytännesäännöstöön sitoutumista ja sen täytäntöönpanoa.

                     (10)

                     Neuvoston päätös 2012/281/YUTP (1), jonka UNIDIR on pannut täytäntöön, on ollut keskeisessä asemassa tämän prosessin tukemisessa. Se on mahdollistanut käytännesääntöihin liittyvän tiedon levittämisen, näkemysten vaihdon ja sidosryhmien valmiuksien kehittämisen, ja se on parantanut käytännesääntöjen tuntemusta ja ymmärrystä. Mainitun päätöksen mukaiset keskeiset toimet ovat olleet alueelliset seminaarit (Kuala Lumpur, joulukuu 2012; Addis Abeba, maaliskuu 2013; México, kesäkuu 2013; Astana, lokakuu 2013) ja edellä mainitut Wienissä (kesäkuussa 2012), Kiovassa (toukokuussa 2013), Bangkokissa (marraskuussa 2013) ja Luxemburgissa (toukokuussa 2014) pidetyt monenväliset kokoukset, jotka toimivat foorumina käytännesäännöstön esittelemiselle ja siitä käytävälle kansainväliselle keskustelulle ja ilmentävät unionin sitoumusta avoimeen ja osallistavaan prosessiin.

                     (11)

                     Ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä koskevassa 12 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä selvityksessään YK:n pääsihteerin YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 65/68 mukaisesti perustama hallitusten asiantuntijaryhmä pani merkille käytännesäännöstön esittelyn unionin toimesta ja Kiovassa käydyt avoimet keskustelut. Selvitykseensä sisältyvissä päätelmissä ja suosituksissa asiantuntijaryhmä kannatti pyrkimyksiä toteuttaa poliittisia sitoumuksia, kuten monenvälinen käytännesäännöstö, jolla edistetään vastuullista toimintaa ulkoavaruudessa ja sen rauhanomaista käyttöä.

                     (12)

                     YK:n yleiskokous hyväksyi yksimielisesti 5 päivänä joulukuuta 2013 ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä koskevan päätöslauselman A/RES/68/50, ilmaisten tyytyväisyytensä hallitusten asiantuntijaryhmän selvityksen sisältävään YK:n pääsihteerin kertomukseen ja pani merkille unionin esittelemän luonnoksen ulkoavaruustoiminnan kansainväliseksi käytännesäännöstöksi. Päätöslauselmassa rohkaistaan lisäksi YK:n jäsenvaltioita käymään läpi ja panemaan täytäntöön asiantuntijaryhmän ehdottamat avoimuutta ja luottamusta lisäävät toimenpiteet ja pyydetään pääsihteeriä toimittamaan kertomus YK:n asianomaisille elimille ja järjestöille, jotta nämä voisivat avustaa kertomuksessa esitettyjen päätelmien ja suositusten tosiasiallisessa täytäntöönpanossa. YK:n asianomaisia elimiä ja järjestöjä rohkaistaan myös sovittamaan yhteen kertomuksessa esitettyihin suosituksiin liittyviä toimiaan.

                     (13)

                     Ottaen huomioon edistyminen, joka on unionijohtoisen avoimen keskusteluprosessin myötä saavutettu ulkoavaruustoiminnan kansainvälisen käytännesäännöstön luonnoksen käsittelyssä, ja kansainvälisten kumppanien toive, jonka mukaan unioni olisi jatkettava prosessin johtamista kohti käytännesäännöstön lopullista hyväksymistä ja esitettävä keinoja käytännesäännöstön panemiseksi täytäntöön välittömästi sen hyväksymisen jälkeen, olisi neuvoston päätöksen 2012/281/YUTP mukaisesti onnistuneesti käynnistetyn prosessin tukemista olisi jatkettava uuden neuvoston päätöksen perusteella.

                     (14)

                     Uudella neuvoston päätöksellä olisi tuettava jatkotoimia tietoisuuden lisäämiseksi ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävistä toimenpiteistä, kansainvälistä käytännesäännöstöä koskeva ehdotus mukaan lukien, sekä käytännesäännöstöä ja sen muodollista hyväksymistä koskevia neuvotteluja, kun taas tuesta käytännesäännöstön täytäntöönpanolle ja sen yhteyspisteelle voitaisiin säätää tulevalla neuvoston päätöksellä.

                     (15)

                     Neuvoston olisi annettava tämän päätöksen tekninen täytäntöönpano Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimiston (UNODA) ja UNIDIRin tehtäväksi. Samalla kun UNODAlla on jo keskeinen tehtävä ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä käsittelevän YK:n hallitusten asiantuntijaryhmän vuoden 2013 kertomuksessa esitettyjen suositusten täytäntöönpanossa, ja UNIDIR tulee olemaan asemassa, jossa se pystyy hyödyntämään neuvoston päätöksen 2012/281/YUTP mukaisessa alueellisessa tiedotustoiminnassa hankittua kokemusta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Tukeakseen ehdotustaan ulkoavaruustoiminnan kansainväliseksi käytännesäännöstöksi YK:n yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/68/50 mukaista ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden aikaansaamisen edistäjänä, unioni pyrkii seuraavaan tavoitteeseen:

                        —

                        jatkaa ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevaa ehdotusta koskevan monenvälisen prosessin johtamista päätöksen 2012/281/YUTP täytäntöönpanosta saatua kokemusta hyödyntäen sekä ottamalla osallistavalla ja avoimella tavalla kaikki asiasta kiinnostuneet valtiot mukaan, jotta käytännesäännöstöluonnoksesta saataisiin muodostettua mahdollisimman laaja yhteisymmärrys ja kansainvälinen yhteisö voisi hyväksyä sen.

            2 artikla

               1.   Unionin tukemien hankkeiden on määrä sisältää seuraavat toimet:

                           a)

                           parannetaan edelleen kansainvälistä käytännesäännöstöä sekä unionin johtamaa prosessia koskevaa tietoisuutta, tietämystä ja ymmärrystä;

                           b)

                           tarjotaan edelleen puitteet ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevaa ehdotusta käsittelevälle monenväliselle prosessille, joka mahdollistaa kansainvälisen yhteisön jatkuvan yhteistyön mahdollisimman laajan yhteisymmärryksen muodostamiseksi käytännesäännöstön hyväksymisestä, tukemalla monenvälisiä kokouksia, joissa neuvotellaan käytännesäännöstön luonnoksesta ja sen virallisesta hyväksymisestä.

               2.   Nämä hankkeet ja toimet esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä.

            3 artikla

               1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

               2.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä toteutuksesta vastaavat Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimisto (UNODA) ja Yhdistyneiden kansakuntien aseidenriisuntatutkimusinstituutti (UNIDIR), liitteessä esitetyn mukaisesti. UNODA ja UNIDIR suorittavat nämä tehtävät korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä UNODAn ja UNIDIRin kanssa.

            4 artikla

               1.   Rahoitusohje 1 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi on 1 274 398,85 euroa. Koko hankkeen arvioitu kokonaisbudjetti on 1 475 955,15 euroa, mikä suoritetaan UNODAn ja UNIDIRin yhteisrahoituksena.

               2.   Edellä 1 kohdassa säädetyllä määrällä rahoitettavien menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavia unionin menettelyjä ja sääntöjä.

               3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuen asianmukaista täytäntöönpanoa. Tätä varten se tekee UNODAn ja UNIDIRin kanssa rahoitussopimukset. Sopimuksissa on määrättävä, että UNODAn ja UNIDIRin on määrä varmistaa, että unionin osuuden näkyvyys on sen suuruuden mukainen.

               4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetut rahoitussopimukset mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle ja korkealle edustajalle menettelyssä mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja rahoitussopimuksen tekopäivästä kahden viikon kuluessa sen allekirjoittamisesta.

            5 artikla

               1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta UNODAn ja UNIDIRin laatimien säännöllisten kertomusten perusteella. Nämä kertomukset ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

               2.   Komissio antaa tietoja 2 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden täytäntöönpanon rahoitusnäkökohdista.

            6 artikla

               1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               2.   Sen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen asiaankuuluvien rahoitussopimusten tekemisestä tai kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen hyväksymispäivästä, jos rahoitussopimusta ei ole tuona aikana tehty.

            Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2015.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               F. MOGHERINI

            (1)  Neuvoston päätös 2012/281/YUTP, annettu 29 päivänä toukokuuta 2012, Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta (EUVL L 140, 30.5.2012, s. 68).

            LIITE
            1.   Yleiset puitteet ja tavoitteet

            Avaruusresurssit, joita yhä useampi valtiollinen elin ja valtiosta riippumaton yhteisö käyttää, tarjoavat maailmalle valtavia etuja, jotka eivät muutama vuosikymmen sitten olleet kuviteltavissa. Nykyään näihin etuihin kytkeytyy merkittäviä haasteita, jotka johtuvat vaarallisesta avaruusromusta ja sen seurauksena tuhoisien yhteentörmäyksien mahdollisuudesta, geostationaarisella radalla olevien satelliittien ruuhkautumisesta, radiotaajuusalueen täyttymisestä sekä tahallisen häiritsemisen uhasta. Nämä haasteet edellyttävät kaikkien valtioiden vakavaa osallistumista paremman turvallisuuden takaamiseksi ulkoavaruudessa.
            YK:n yleiskokouksen annettua ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävistä toimenpiteistä 6 päivänä joulukuuta 2006 päätöslauselman 61/75 ja 5 päivänä joulukuuta 2007 päätöslauselman 62/43 sekä vastauksena YK:n pääsihteerin YK:n jäsenille osoittamaan pyyntöön esittää konkreettisia ehdotuksia avoimuutta ja luottamusta lisääviksi toimenpiteiksi unioni esitteli syyskuussa 2007 vapaaehtoista käytännesäännöstöä koskevan ehdotuksen. Alustavat keskustelut kolmansien valtioiden kanssa aloitettiin, ja 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2008 neuvosto hyväksyi ensimmäisen ulkoavaruustoiminnan käytännesääntöjen luonnoksen. Keskusteltuaan edelleen asiasta kiinnostuneiden valtioiden kanssa neuvosto hyväksyi 27 päivänä syyskuuta 2010 käytännesääntöjen luonnoksen tarkistetun version ja antoi unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, tehtäväksi jatkaa ja laajentaa keskusteluja, jotta saataisiin aikaan käytännesääntöjen teksti, joka on mahdollisimman monen valtion hyväksyttävissä, ja jotta se hyväksyttäisiin.
            Tämän toimeksiannon mukaisesti keskusteluja jatkettiin ja käytännesäännöstön tarkistettu versio esiteltiin virallisesti kansainväliselle yhteisölle Wienissä 5 päivänä kesäkuuta 2012 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa. Tämän jälkeen aloitettiin luonnostekstiä koskeva avoin keskusteluprosessi, jonka tavoitteena oli lisätä menettelyn avoimuutta ja osallistavuutta. Keskustelukierroksia järjestettiin kolme, joista kaksi jälkimmäistä koskivat tekstin tarkastettuja versioita: Kiovassa 16 ja 17 päivänä toukokuuta 2013, Bangkokissa 20 päivästä22 päivään marraskuuta 2013 ja lopuksi Luxemburgissa 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2014. Kussakin kokouksessa oli osallistujia yli 60 valtiosta, ja kaiken kaikkiaan osallistujia oli yli 80 valtiosta.
            Luxemburgissa 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2014 järjestetyn avoimen keskustelun päätteeksi puheenjohtaja totesi, että Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUS) yhteistyössä YK:n aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) kanssa vuosina 2013 ja 2014 järjestämät kolme avointa keskustelukierrosta olivat edistäneet merkittävällä tavalla osallistuvien valtioiden kantojen ja huolenaiheiden parempaa keskinäistä ymmärrystä. Monet Luxemburgin kokouksen osallistujat olivat ilmaisseet voimakkaan toiveen edetä prosessissa viipymättä keskusteluvaiheesta neuvotteluvaiheeseen, jossa avoimessa keskustelumenettelyssä aikaan saatu käytännesäännöstön luonnosteksti, jonka laatimiseen monet valtiot ovat osallistuneet ja joka on edelleen avoinna muutoksille, voisi toimia pohjana tuleville monenvälisille neuvotteluille. Useat osallistujat olivat todenneet, että jonkinasteinen YK:n mukaantulo olisi tarpeen. Luxemburgin avoimen keskustelukierroksen jälkeen unionin oli määrä laatia uusi käytännesääntöjen luonnos ja olemaan valmis pohtimaan asiaa ja keskustelemaan siitä, kuinka se voisi edelleen tukea tulevia monenvälisiä neuvotteluja sekä tulevaan käytännesäännöstöön sitoutumista ja sen täytäntöönpanoa.
            YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman 61/75 mukaisen pääsihteerin selvityksen perusteella 8 päivänä joulukuuta 2010 pidetyssä äänestyksessä päätöslauselman 65/68, jossa se pyysi pääsihteeriä perustamaan ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä käsittelevän hallitusten asiantuntijaryhmän tekemään selvityksen avoimuutta ja luottamusta lisäävistä toimenpiteistä. Unioni, joka katsoo, että käytännesäännöstöllä voitaisiin edistää ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä, on antanut YK:n hallitusten asiantuntijaryhmälle selonteot käytännesäännöstöä koskevasta työskentelystä kolmessa asiantuntijaryhmän kokouksessa heinäkuussa 2012, huhtikuussa 2013 ja heinäkuussa 2013. YK:n hallitusten asiantuntijaryhmän selvitys ja suositukset valmistuivat heinäkuussa 2013. Se suositteli, että valtiot ja kansainväliset järjestöt, vapaaehtoiselta pohjalta ja rajoittamatta niiden olemassa olevista oikeudellista sitoumuksista johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanoa, tarkastelisivat asiantuntijaryhmän selvityksessä kuvailtuja avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä ja panisivat ne täytäntöön, ja tuki pyrkimyksiä poliittisiin sitoumuksiin, joita ovat esimerkiksi yksipuoliset julistukset, kahdenväliset sitoumukset tai monenvälinen käytännesäännöstö, joilla edistetään vastuullista toimintaa ulkoavaruudessa ja ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä. Asiantuntijaryhmä totesi lopuksi, että vapaaehtoiset poliittiset toimenpiteet voivat muodostaa perustan oikeudellisesti sitovia velvoitteita koskevien käsitteiden ja ehdotusten tarkastelulle.
            YK:n yleiskokous hyväksyi yksimielisesti 5 päivänä joulukuuta 2013 ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä koskevan päätöslauselman A/RES/68/50 ilmaisten tyytyväisyytensä hallitusten asiantuntijaryhmän selvityksen sisältävään YK:n pääsihteerin kertomukseen ja pannen merkille unionin esittelemän luonnoksen käytännesäännöstöksi. Päätöslauselmassa rohkaistaan lisäksi YK:n jäsenvaltioita tarkistamaan ja panemaan täytäntöön asiantuntijaryhmän ehdottamat avoimuutta ja luottamusta lisäävät toimenpiteet ja pyydetään pääsihteeriä toimittamaan kertomus asianomaisille YK:n elimille ja järjestöille, jotta nämä voivat avustaa kertomuksessa esitettyjen päätelmien ja suositusten tosiasiallisessa täytäntöönpanossa. YK:n asianomaisia elimiä ja järjestöjä rohkaistaan myös sovittamaan yhteen kertomuksessa esitettyihin suosituksiin liittyviä toimiaan.
            Siitä lähtien, kun käytännesääntöjen luonnos alun perin esiteltiin kansainväliselle yhteisölle kesäkuussa 2012, ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta annetun päätöksen 2012/281/YUTP mukaiset toimet ovat myötävaikuttaneet käytännesäännöstöä koskevan tietoisuuden lisäämiseen ja monenvälisen prosessin tukemiseen. Kesäkuussa 2012 allekirjoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti UNIDIR järjesti useita alueellisia seminaareja (Kuala Lumpurissa, Addis Abebassa, Méxicossa ja Astanassa) ja tuki neljää EUS:n järjestämää laajempaa monenvälistä kokousta Wienissä, Kiovassa, Bangkokissa ja Luxemburgissa. Kaikkia edellä mainittuja kokouksia tuettiin matka-avustuksilla virkamiesten ja asiantuntijoiden osallistumisen helpottamiseksi.
            Päätöksellä 2012/281/YUTP on tuettu käytännesäännöstöä koskevan tiedon levittämistä ja siitä käytävää näkemystenvaihtoa, ja se on lisännyt käytännesääntöjen tuntemusta ja ymmärrystä niin alueiden sisällä kuin kansainvälisesti sekä asiantuntijoiden että päätöksentekijöiden keskuudessa. Se on auttanut unionia osoittamaan sitoumuksensa huolehtia säännöstön hyväksymiseen tähtäävästä prosessista avoimella ja osallistavalla tavalla. Mainitun päätöksen mukaisesti järjestetyt kokoukset ovat myös tarjonneet foorumin yhteistyölle niiden valtioiden kanssa, jotka suhtautuvat edelleen kriittisesti käytännesäännöstöön, rohkaisemalla niitä ilmaisemaan huolenaiheensa monenvälisessä ympäristössä, jossa on mahdollista esittää vastaväitteitä ja käydä keskusteluja.
            Ottaen huomioon käytännesäännöstöä koskevan keskusteluprosessin edistymisen ja erityisesti sen keskeisen edistysaskeleen, jota YK:n hallitusten asiantuntijaryhmän ilmaisema tuki ilmentää, YK:n yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/68/50 yksimielisen hyväksymisen ja Luxemburgissa 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2014 käydyn avoimen keskustelun tuloksen, unionin olisi edelleen aktiivisesti tuettava ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden kehittämistä jatkamalla käytännesäännöstön edistämistä ja työskentelyä sen hyväksymiseksi.
            Tätä tarkoitusta varten ja päätöksen 2012/281/YUTP mukaisista toimista saatujen kokemusten pohjalta unionin olisi tuettava seuraavia toimia:

                        —

                        parannetaan edelleen hallitusten asiantuntijaryhmän selvityksessä ehdotettuja ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä, myös kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevaa ehdotusta ja Euroopan unionin johtamaa prosessia koskevaa tietoisuutta, tietämystä ja ymmärrystä;

                        —

                        jatketaan puitteiden tarjoamista ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevaa ehdotusta käsittelevälle monenväliselle prosessille, joka mahdollistaa kansainvälisen yhteisön jatkuvan yhteistyön mahdollisimman laajan yhteisymmärryksen muodostamiseksi käytännesäännöstön hyväksymisestä, tukemalla monenvälisiä kokouksia, joissa neuvotellaan käytännesääntöjen luonnoksesta ja niiden virallisesta hyväksymisestä.

                  2.   Hankkeet

                        a.

                        Hanke 1: Tiedotus: Poliittisten sitoumusten edistäminen tavoitteena rohkaista vastuullista toimintaa ulkoavaruudessa ja ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä, ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskeva ehdotus mukaan lukien
                        1.   Hankkeen tarkoitus

                                    1.

                                    Saada järjestettävien tiedotustapahtumien avulla saada sidosryhmät laajentamaan ulkoavaruustoiminnan avoimuutta ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden edistämisen yhteydessä nykyistä tietoisuuttaan, tietoaan ja ymmärrystään, jotka koskevat pyrkimyksiä antaa poliittisia sitoumuksia, joilla edistetään vastuullista toimintaa ulkoavaruudessa ja ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä, ulkoavaruustoiminnan kansainväliseksi käytännesäännöstöä koskeva ehdotus mukaan lukien.

                              2.   Hankkeen tulokset/täytäntöönpanon indikaattorit

                                    1.

                                    Kansainvälisten konferenssien yhteydessä on pidetty vähintään kolme tiedotustapahtumaa, jotka ovat lisänneet asiaankuuluvien sidosryhmien avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä, ehdotettuun kansainväliseen käytännesäännöstöön sisältyvät toimenpiteet mukaan lukien, ja niiden käytännön täytäntöönpanon asettamia vaatimuksia koskevaa tietoisuutta, tietoa ja ymmärrystä.

                                    2.

                                    On järjestetty neljä alueellista tai osa-alueellista seminaaria, joihin ainakin enemmistö asianomaisen alueen valtioista on osallistunut.

                                    3.

                                    Poliittisen tason edistymisen ilmapiiriä on parannettu, mikä ilmenee siitä, että hankkeessa 2 kaavailtujen monenvälisten kokousten osallistujamäärä on suurempi kuin päätöksen 2012/281/YUTP mukaisesti tuettujen käytännesäännöstöä koskeneiden avointen keskustelujen osallistujamäärä (61 valtiota).

                              3.   Hankkeen kuvaus

                                    1.

                                    Toteutetaan enintään neljä alueellista tai osa-alueellista seminaaria, joissa keskustellaan avoimuutta ja luottamusta lisäävistä toimenpiteistä keskittyen tulevaan käytännesäännöstöön ja sen soveltamiseen käytännössä, kansallisen täytäntöönpanon suunnittelu mukaan lukien, mikä johtaa käytännesäännöstön avaamiseen siihen sitoutumista varten.

                                    2.

                                    Järjestetään enintään neljä pienimuotoista tiedotustapahtumaa alueellisella ja/tai kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi YK:n yleiskokouksen tai aseidenriisuntakonferenssin yhteydessä, prosessin seuraavan vaiheen edistämiseksi ja tukemiseksi.

                                    3.

                                    Korkea edustaja tekee tapahtumien järjestämispaikkoja koskevat päätökset tapahtumat toteuttavan organisaation ehdotuksen perusteella ja mahdollisuuksien mukaan EU:n jäsenvaltioita kuullen.

                        b.

                        Hanke 2: Järjestetään enintään kolme monenvälistä kokousta, joissa ovat mukana kaikki asiasta kiinnostuneet valtiot tarkoituksin helpottaa kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevien avointen keskustelujen perusteella laadittuun luonnostekstiin pohjautuvien neuvotteluja tekstin viimeistelemistä ja sen virallista hyväksymistä silmällä pitäen
                        1.   Hankkeen tarkoitus

                                    1.

                                    YK:n hallitusten asiantuntijaryhmän selvityksessä annettujen suositusten täytäntöön panemiseksi saatetaan yhteen asiasta kiinnostuneiden valtioiden edustajia ja muita osapuolia neuvottelemaan ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevasta ehdotuksesta käytännesäännöstön hyväksymistä silmällä pitäen.

                              2.   Hankkeen tulokset/täytäntöönpanon indikaattorit

                                    1.

                                    Saadaan vietyä päätökseen diplomaattinen prosessi, joka on mahdollistanut käytännesäännöstöehdotusta koskevien neuvottelujen käymisen, neuvottelukonferenssin ja säännöstöön sitoutumista koskevan konferenssin pitäminen mukaan lukien.

                                    2.

                                    Laaja kansainvälinen tuki käytännesäännöstöä koskevalle ehdotukselle, joka mahdollistaa sen hyväksymisen kansainvälisen yhteisön toimesta vuoden 2016 ensimmäisellä vuosipuoliskolla.

                              3.   Hankkeen kuvaus

                                    1.

                                    Järjestetään enintään kolme avointa monenvälistä kokousta, joihin kutsutaan YK:n jäsenvaltiot ja asianomaiset järjestöt, mukaan lukien

                                                a)

                                                enintään kaksi neuvottelukonferenssia, jotka tarjoavat kansainväliselle yhteisölle mahdollisuuden osallistua avoimen keskusteluprosessin myötä kehitellyn käytännesäännöstöluonnoksen valmisteluun tekstin viimeistelemiseksi;

                                                b)

                                                käytännesäännöstöön sitoutumista varten järjestettävä konferenssi.

                                    2.

                                    Korkea edustaja tekee tapahtumien järjestämispaikkoja koskevat päätökset tapahtumat toteuttavan organisaation ehdotuksen perusteella ja mahdollisuuksien mukaan EU:n jäsenvaltioita kuullen.

                  3.   Menettelytapakysymykset ja yhteensovittaminen

                        a.

                        Ohjauskomitea panee alulle hankkeiden toteuttamisen tavoitteenaan on määritellä yhteistyön menettelytavat ja yksityiskohdat. Ohjauskomitea tarkastelee hankkeiden toteutusta säännöllisesti, vähintään kerran puolessa vuodessa, myös sähköisiä ja video- ja puhelinneuvotteluja käyttäen.

                        b.

                        Ohjauskomitea koostuu korkean edustajan, UNODAn, UNIDIRin ja asianomaisten YK:n toimielinten edustajista.

                        c.

                        Korkea edustaja tekee kyseisen hankkeen työpajojen ja kokousten järjestämispaikkoja ja rakenteellista kokoonpanoa koskevat päätökset UNODAn ja UNIDIRin toimittamien ehdotusten pohjalta ja mahdollisuuksien mukaan EU:n jäsenvaltioita kuullen.

                  4.   Raportointi ja arviointi

                        a.

                        Toteuttavat yksiköt toimittavat korkealle edustajalle selostuksen ja rahoituskertomuksen hankkeen ensimmäisen vuoden lopussa pyrkien samatahtisuuteen YK:n raportoinnin kanssa.

                        b.

                        Toteuttavat yksiköt toimittavat korkealle edustajalle loppuraportin hankkeen päätyttyä.

                        c.

                        Toteuttavien yksiköiden edistymis- ja tilanneraporteista, julkaisuista, lehdistötiedotteista ja päivityksistä tiedotetaan korkealle edustajalle ja Euroopan komissiolle heti kun niitä annetaan.

                  5.   Kesto

            Tämän hankkeen toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 24 kuukautta.
            6.   Osallistujat

                        a.

                        YK:n jäsenvaltiot.

                        b.

                        Valtiosta riippumattomat sidosryhmät, joihin kuuluvat kansalaisyhteiskunta ja teollisuus.

                  7.   Kolmansien osapuolten edustajat

                        a.

                        Avaruustoiminnan kansainvälisen käytännesäännöstön alueellisen omavastuullisuuden edistämiseksi tämän päätöksen määrärahoista voidaan rahoittaa EU:n ulkopuolisten asiantuntijoiden, myös asiaankuuluvien alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoiden, osallistumista.

                        b.

                        UNODAn, UNIDIRin ja Yhdistyneiden kansakuntien ulkoavaruustoimiston (UNOOSA) edustajien osallistumista tähän päätökseen liittyvään toimintaan rahoitetaan tarvittaessa.

                  8.   Hankkeet toteuttava yksikkö

                        a.

                        Tämän päätöksen teknisestä täytäntöönpanosta vastaa UNODA hankkeen 1 osahankkeen 3.2 (tiedotustapahtumat) sekä hankkeen 2 osalta ja UNIDIR hankkeen 1 osahankkeen 3.1 (alueelliset tai osa-alueelliset seminaarit) osalta.

                        b.

                        UNODA ja UNIDIR työskentelevät tarvittaessa UNOOSAn kaltaisten elinten, kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen, pohdintaryhmien, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja elinkeinoelämän kanssa.


title: Neuvoston päätös 2006/96/YUTP, tehty  14 päivänä helmikuuta 2006 , Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/179/YUTP täytäntöönpanosta

text:
               15.2.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 44/32

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2006/96/YUTP,
   tehty 14 päivänä helmikuuta 2006,
   Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/179/YUTP täytäntöönpanosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/179/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 23 päivänä helmikuuta 2004 yhteisen kannan 2004/179/YUTP Moldovan tasavallan Transnistrian alueen johtoon kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä maahantuloa koskevien rajoitusten muodossa. Nämä toimenpiteet uusittiin yhteisellä kannalla 2006/95/YUTP (2).

               (2)

               Yhteisen kannan 2004/179/YUTP liitettä I olisi muutettava rajoittavien toimenpiteiden piiriin kuuluvien henkilöiden tehtävissä tapahtuneiden muutosten vuoksi,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Korvataan yhteisen kannan 2004/179/YUTP liite I tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K.-H. GRASSER

      (1)  EUVL L 55, 24.2.2004, s. 68. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/890/YUTP (EUVL L 327, 14.12.2005, s. 33).

      (2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 31.

      LIITE

            ”LIITE I
            Luettelo 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuista henkilöistä

                        1.

                        SMIRNOV, Igor Nikolajevitš, ’presidentti’, synt. 23.10.1941, Habarovsk, Venäjän federaatio. Venäjän passi nro 50 NO. 0337530

                        2.

                        SMIRNOV, Vladimir Igorjevitš, 1 kohdassa mainitun poika ja ’valtion tullikomitean puheenjohtaja’, synt. 3.4.1961, Kupjansk (?), Harkovin alue, Ukraina. Venäjän passi nro 50 NO. 00337016

                        3.

                        SMIRNOV, Oleg Igorjevitš, 1 kohdassa mainitun poika ja ’valtion tullikomitean neuvonantaja’, synt. 8.8.1967, Novaja Kahovka, Hersonin alue, Ukraina. Venäjän passi nro 60 NO. 1907537

                        4.

                        LEONTJEV, Sergei Fjodorovitš, ’varapresidentti’, synt. 9.2.1944, Leontjevka, Odessan alue, Ukraina. Venäjän passi nro 50 NO. 0065438

                        5.

                        MARAKUTSA, Grigori Stepanovitš, ’korkeimman neuvoston jäsen’, synt. 15.10.1942, Teja, Grigoriopolski rajon, Moldova. Vanha Neuvostoliiton passi nro 8BM724835

                        6.

                        KAMINSKI, Anatoli Vladimirovitš, ’korkeimman neuvoston varapuheenjohtaja’, synt. 15.3.1950, Tšita, Venäjän federaatio. Vanha Neuvostoliiton passi nro A25056238

                        7.

                        ŠEVTŠUK, Jevgeni Vasiljevitš, ’korkeimman neuvoston puheenjohtaja’, synt. 21.6.1946, Novosibirsk, Venäjän federaatio. Vanha Neuvostoliiton passi nro A25004230

                        8.

                        LITSKAI, Valeri Anatoljevitš, ’ulkoasiainministeri’, synt. 13.2.1949, Tver, Venäjän federaatio. Venäjän passi nro 51 NO. 0076099, myönnetty 9.8.2000

                        9.

                        HAŽEJEV, Stanislav Galimovitš, ’puolustusministeri’, synt. 28.12.1941, Tšeljabinsk, Venäjän federaatio

                        10.

                        ANTJUFEJEV, Vladimir Jurjevitš, alias ŠEVTSOV, Vadim, ’valtion turvallisuudesta vastaava ministeri’, synt. 1951, Novosibirsk, Venäjän federaatio. Venäjän passi

                        11.

                        KOROLJOV, Aleksandr Ivanovitš, ’sisäasiainministeri’, synt. 1951, Brjansk, Venäjän federaatio. Venäjän passi

                        12.

                        BALALA, Viktor Aleksejevitš, synt. 1961, Vinnitsa, Ukraina

                        13.

                        AKULOV, Boris Nikolajevitš, ’Transnistrian edustaja Ukrainassa’

                        14.

                        ZAHAROV, Viktor Pavlovitš, ’Transnistrian syyttäjä’, synt. 1948, Kamenka, Moldova

                        15.

                        LIPOVTSEV, Aleksei Valentinovitš, ’valtion tullipalvelun varapuheenjohtaja’

                        16.

                        GUDIMO, Oleg Andrejevitš, ’varaturvallisuusministeri’, synt. 11.9.1944, Alma-Ata, Kazakstan. Venäjän passi nro 51 NO. 0592094

                        17.

                        KOSOVSKI, Eduard Aleksandrovitš, ’Transnistrian tasavallan pankin puheenjohtaja’, synt. 7.10.1958, Floresti, Moldova”


title: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/1632, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajan nimittämisestä (EUCAP Sahel Niger/1/2016)

text:
               10.9.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 243/6

         POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2016/1632,
   annettu 26 päivänä heinäkuuta 2016,
   Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajan nimittämisestä (EUCAP Sahel Niger/1/2016)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) 16 päivänä heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/392/YUTP (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksen 2012/392/YUTP 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on valtuutettu tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti asiaankuuluvat EUCAP Sahel Nigerin poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat päätökset, mukaan luettuna erityisesti päätös operaation johtajan nimittämisestä.

               (2)

               PTK hyväksyi 6 päivänä toukokuuta 2014 päätöksen EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), jolla Filip DE CEUNINCK nimitettiin EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajaksi 6 päivästä toukokuuta 201415 päivään heinäkuuta 2014.

               (3)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/482/YUTP (3), jolla EUCAP Sahel Nigerin toimeksiantoa jatkettiin 16 päivästä heinäkuuta 201415 päivään heinäkuuta 2016.

               (4)

               PTK hyväksyi 24 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen EUCAP Sahel Niger/3/2014 (4), jolla Filip DE CEUNINCKin toimeksiantoa EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana jatkettiin 16 päivästä heinäkuuta 201415 päivään heinäkuuta 2015.

               (5)

               PTK hyväksyi 15 päivänä huhtikuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/611 (5), jolla Filip DE CEUNINCKin toimeksiantoa EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana jatkettiin 16 päivästä heinäkuuta 201515 päivään heinäkuuta 2016.

               (6)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/1172 (6), jolla EUCAP Sahel Nigerin toimeksiantoa jatkettiin 16 päivästä heinäkuuta 201615 päivään heinäkuuta 2018.

               (7)

               Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 22 päivänä heinäkuuta 2016 Kirsi HENRIKSSONin nimittämistä EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajaksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään Kirsi HENRIKSSON Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) johtajaksi 1 päivästä syyskuuta 201615 päivään heinäkuuta 2017.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2016.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 187, 17.7.2012, s. 48.

      (2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUCAP Sahel Niger/2/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) johtajan nimittämisestä (EUVL L 136, 9.5.2014, s. 26).

      (3)  Neuvoston päätös 2014/482/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta (EUVL L 217, 23.7.2014, s. 31).

      (4)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUCAP Sahel Niger/3/2014, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUVL L 267, 6.9.2014, s. 5).

      (5)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2015/611, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUCAP Sahel Niger/1/2015) (EUVL L 101, 18.4.2015, s. 61).

      (6)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/1172, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta (EUVL L 193, 19.7.2016, s. 106).


title: 2008/542/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2008 , luottotietokysymyksiä käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta

text:
               3.7.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 173/22

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 13 päivänä kesäkuuta 2008,
   luottotietokysymyksiä käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta
   (2008/542/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Marraskuussa 2007 annettuun komission tiedonantoon 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat (1) liittyi vähittäisrahoituspalveluja koskeva komission yksiköiden työasiakirja (2), jossa korostettiin luottotietojen saatavuuden merkitystä kilpailtujen vähittäisrahoituspalvelumarkkinoiden kehityksen kannalta. Työasiakirjassa ilmoitettiin myös aikeista perustaa luottohistoriakysymyksiä käsittelevä asiantuntijaryhmä.

               (2)

               Valkoisessa kirjassa EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä (3) todetaan, että lainanantajia ja -välittäjiä olisi vaadittava arvioimaan riittävässä määrin ja tarkoituksenmukaisin keinoin lainansaajan luottokelpoisuus ennen kiinnelainan myöntämistä. Siinä todetaan myös, ettei kiinnelainojen myöntäjiä saisi syrjiä muiden jäsenvaltioiden luottorekistereiden käytössä ja että luottotietojen olisi oltava helposti saatavissa, noudattaen kuitenkin täysin yhteisön tietosuojasääntöjä.

               (3)

               Komissio haluaa selvittää kaikki oikeudelliset, sääntelylliset, hallinnolliset ja muut esteet luottotietojen saatavuudelle ja vaihdolle sekä saada lisätietoa siitä, miten esteitä voitaisiin poistaa säilyttämällä kuitenkin korkea kuluttajasuojan taso.

               (4)

               Asiantuntijaryhmän olisi koostuttava henkilöistä, joilla on luottotietoalan pätevyys.

               (5)

               Olisi tärkeää varmistaa, että ryhmän jäsenet antavat puolueetonta asiantuntija-apua.

               (6)

               Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Komissio perustaa täten luottotietoasiantuntijaryhmän (jäljempänä ’ryhmä’).
   2 artikla
   Tehtävät
   Ryhmän tehtävät ovat seuraavat:

               —

               ryhmä selvittää kaikki luottotietojen saatavuuden ja vaihdon oikeudelliset, sääntelylliset, hallinnolliset ja muut esteet. Erityisesti se analysoi luottotietorekisterien järjestämiseen ja toimintaan yhteisössä sovellettavien lähestymistapojen keskinäisten erojen mahdolliset vaikutukset ja yksilöi erojen seuraukset taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuina. Lisäksi se analysoi vallitsevan tilanteen kuluttajansuojan (myös tietosuojan) näkökulmasta,

               —

               ryhmä laatii ehdotuksia siitä, miten todettuja esteitä voitaisiin poistaa. Tätä varten ryhmä pyrkii löytämään ratkaisuja, joilla saadaan samanaikaisesti aikaan mahdollisimman hyvä luottotietojen saatavuus ja korkea kuluttajansuojan taso.

         3 artikla
   Kokoonpano – Nimittäminen
   1.   Ryhmässä on enintään 20 jäsentä.
   2.   Komissio nimittää ryhmän jäsenet kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen ryhmän toimeksiannon alalla pätevistä asiantuntijoista seuraavien tahojen ehdotusten perusteella:

               —

               yleiseurooppalaiset tai kansalliset kuluttajajärjestöt ja rahoituspalvelualan järjestöt,

               —

               yksityiset tai julkiset jäsenvaltiotasolla toimivat luottotietojen kerääjät ja käsittelijät,

               —

               jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisten edustajat,

               —

               luottotietojen ja tietosuojan alalla akateemisen taustan tai tunnustetun asiantuntemuksen omaavat henkilöt.

         3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tahojen on kirjallisesti ilmoitettava halustaan osallistua ryhmään.
   4.   Komissio arvioi asiantuntijoiden soveltuvuuden seuraavin kriteerein:

               —

               relevantti todistettavissa oleva asiantuntemus tai pätevyys ryhmän toimeksiannon alalla,

               —

               tuore käytännön osaaminen ja kokemus,

               —

               rahoitusalalla tyypillisesti käytettävän kielen sellainen taito, joka mahdollistaa osallistumisen keskusteluihin ja raporttien laatimiseen kyseisellä kielellä.

         Kiinnostuksenilmaisuun on liitettävä tarvittavat asiakirjat osoitukseksi siitä, että kyseinen asiantuntija täyttää edellä mainitut kriteerit.
   5.   Komissio valitsee asiantuntijat ottaen huomioon tarpeen saada ryhmään edustus kaikilta intressitahoilta. Kuten vuosien 2005–2010 rahoituspalvelupolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa todetaan, komissio pitää hyvin tärkeänä, että ryhmässä ovat oikeassa suhteessa edustettuina myös luottotietojen käyttäjätahot. Lisäksi komissio varmistaa saatujen ehdotusten pohjalta laajan maantieteellisen edustavuuden ja tasapainoisen sukupuolijakauman.
   6.   Sopivina pidetyt hakijat, joita ei heti nimitetä ryhmään, voidaan lisätä varallaololuetteloon, jota komissio voi käyttää nimittäessään korvaavia jäseniä.
   7.   Jäseniin sovelletaan seuraavia säännöksiä:

               —

               Yleiseurooppalaisten tai kansallisten kuluttajajärjestöjen tai rahoituspalvelualan järjestöjen tai luottotietojen kerääjien tai käsittelijöiden ehdottamat jäsenet nimitetään eturyhmien edustajina.

               —

               Tietosuojaviranomaistahoa edustavat jäsenet nimitetään kulloisenkin viranomaistahon edustajina.

               —

               Akateemisen taustan tai tunnustetun asiantuntemuksen omaavat jäsenet nimitetään yksityishenkilöinä.

               —

               Ryhmän jäsenten toimikausi alkaa ryhmän ensimmäisestä kokouksesta ja päättyy raportin valmistumiseen viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2009. Jäsenet pysyvät tässä toimessaan korvaamiseensa tai toimikautensa päättymiseen saakka.

               —

               Jäsenille, jotka eivät enää pysty osallistumaan tuloksellisesti ryhmän työhön, jotka eroavat tai jotka eivät noudata tässä artiklassa tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklassa mainittuja ehtoja, voidaan nimetä seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

               —

               Jäsenten nimet julkaistaan Euroopan komission asiantuntijaryhmien rekisterissä (5) sekä sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston internetsivuilla. Jäsenten nimien keruussa, käsittelyssä ja julkaisemisessa noudatetaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä.

               —

               Yksityishenkilöinä nimitettyjen jäsenten on joka vuosi allekirjoitettava sitoumus toimimisesta yleisen edun hyväksi sekä ilmoitus sidonnaisuuksista, jotka voisivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.

         4 artikla
   Toiminta
   1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja.
   2.   Ryhmä voi komission kanssa asiasta sovittuaan perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä aiheita ryhmän määrittelemien tehtävien mukaisesti; alaryhmät lakkautetaan heti kun ne ovat täyttäneet tehtävänsä.
   3.   Komission edustaja voi kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita, joilla on alan erityistietämystä, osallistumaan asiantuntijaryhmän ja sen alaryhmien työhön.
   4.   Tietoja, jotka on saatu ryhmän tai alaryhmän toimintaan osallistumisen kautta, ei saa paljastaa, jos komissio on ilmoittanut tietojen liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
   5.   Ryhmä ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission päättämässä kokoonpanossa ja komission päättäminä aikoina. Komissio huolehtii asiantuntijaryhmän sihteeristön tehtävistä. Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat olla läsnä ryhmän ja sen alaryhmien kokouksissa.
   6.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestyksen mallin pohjalta (6).
   7.   Komission yksiköt voivat julkaista internetissä ryhmän tiivistelmiä, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja kyseisen asiakirjan alkukielellä.
   5 artikla
   Kokouskulut
   1.   Komissio korvaa komissiossa voimassa olevien määräysten (7) mukaisesti ryhmän toimintaan liittyvät ryhmän jäsenten matka- ja oleskelukustannukset. Jäsenet eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   2.   Kokouskulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamista koskevassa menettelyssä asianomaiselle yksikölle myönnettyjen määrärahojen puitteissa.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä kesäkuuta 2008.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2007) 724 lopullinen.

      (2)  SEK(2007) 1520.

      (3)  KOM(2007) 807 lopullinen.

      (4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (5)  http://ec.europa.eu/secretariat_general/regexp/

      (6)  Asiakirjan SEC(2005) 1004 liite III.

      (7)  Komission päätös K(2007) 5858, tehty 5. joulukuuta 2007.