Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

2013/360/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013 , kansallisten keskuspankkien keskinäisiä Euroopan keskuspankin pääoman osuuksien siirtoja ja maksetun pääoman tarkistamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta (EKP/2013/18)

Virallinen lehti nro L 187 , 06/07/2013 s. 0017 - 0022

		Euroopan keskuspankin päätös,annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,kansallisten keskuspankkien keskinäisiä Euroopan keskuspankin pääoman osuuksien siirtoja ja maksetun pääoman tarkistamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta(EKP/2013/18)(2013/360/EU)EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä "EKPJ:n perussääntö") ja erityisesti sen 28.5 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa päätöksessä EKP/2013/17 [1] säädetään kansallisille keskuspankeille annettujen painoarvojen (jäljempänä "painoarvot") tarkistamisesta EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperusteessa (jäljempänä "pääoman jakoperuste"), koska Kroatia liittyy Euroopan unioniin ja sen kansallisesta keskuspankista, Hrvatska narodna bankasta, tulee osa Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ) 1 päivänä heinäkuuta 2013. Tämä tarkistaminen edellyttää, että EKP:n neuvosto vahvistaa EKPJ:ään 30 päivänä kesäkuuta 2013 kuuluvien kansallisten keskuspankkien keskinäisiin pääoman osuuksien siirtoihin sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt, jotta varmistetaan, että osuuksien jakauma vastaa tehtyjä tarkistuksia. Tämän vuoksi on tehtävä uusi päätös, jolla kumotaan 1 päivästä heinäkuuta 2013 kansallisten keskuspankkien keskinäisiä Euroopan keskuspankin pääoman osuuksien siirtoja ja maksetun pääoman tarkistamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 12 päivänä joulukuuta 2008 tehty päätös EKP/2008/25 [2].(2) Hrvatska narodna bankasta tulee osa EKPJ:ää vasta 1 päivänä heinäkuuta 2013, joten EKPJ:n perussäännön 28.5 artiklan mukainen pääoman siirto ei koske sitä kyseisenä ajankohtana.(3) Niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääomasta 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa päätöksessä ECB/2013/19 [3] määritetään niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä "euroalueen kansalliset keskuspankit"), maksettavaksi tuleva EKP:n pääoman määrä ja maksutapa, kun otetaan huomioon korotettu pääoman jakoperuste. Euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääomasta 21 päivänä kesäkuuta 2013 tehdyssä päätöksessä EKP/2013/20 [4] määritetään prosenttiosuus, joka sellaisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö ei ole euro (jäljempänä "euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit"), on maksettava 1 päivänä heinäkuuta 2013, kun otetaan huomioon korotettu pääoman jakoperuste.(4) Euroalueen kansalliset keskuspankit ovat jo maksaneet osuutensa EKP:n merkitystä pääomasta niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääoman korotuksesta 13 päivänä joulukuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/27 [5] vaatimusten mukaisesti. Näin ollen päätöksen EKP/2013/19 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että euroalueen kansallisten keskuspankkien olisi tarvittaessa joko siirrettävä tietty lisäsumma EKP:lle tai saatava EKP:ltä palautuksena tietty summa, jotta päästään päätöksen EKP/2013/19 1 artiklan taulukossa esitettyihin määriin. Päätöksellä EKP/2010/27 täydennetään Euroopan keskuspankin pääoman maksamisen edellyttämistä rahaliittoon osallistuvia kansallisia keskuspankkeja koskevista toimenpiteistä 12 päivänä joulukuuta 2008 tehtyä päätöstä EKP/2008/24 [6].(5) Myös euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit, Hrvatska narodna bankaa lukuun ottamatta, ovat jo maksaneet prosenttiosuutensa EKP:n merkitystä pääomasta euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääomasta 13 päivänä joulukuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/28 [7] vaatimusten mukaisesti. Näin ollen päätöksen EKP/2013/20 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että kunkin niistä olisi tarvittaessa joko siirrettävä tietty lisäsumma EKP:lle tai saatava EKP:ltä palautuksena tietty summa, jotta päästään päätöksen EKP/2013/20 1 artiklan taulukon kolmannessa sarakkeessa esitettyihin määriin. Päätöksen EKP/2013/20 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että Hrvatska narodna bankan olisi siirrettävä EKP:lle kyseisen päätöksen 1 artiklan taulukon kolmannessa sarakkeessa sen nimen perässä ilmoitettu määrä,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPääoman osuuksien siirtäminenKun otetaan huomioon se osuus EKP:n pääomasta, jonka kukin kansallinen keskuspankki, Hrvatska narodna bankaa lukuun ottamatta, on merkinnyt 30 päivään kesäkuuta 2013 mennessä, ja se osuus EKP:n pääomasta, jonka kukin kansallinen keskuspankki merkitsee 1 päivästä heinäkuuta 2013 alkaen sen seurauksena, että painoarvoja on tarkistettu päätöksen EKP/2013/17 2 artiklassa esitetyllä tavalla, kansalliset keskuspankit suorittavat keskinäisiä pääoman osuuksien siirtoja EKP:lle suoritettujen ja EKP:n suorittamien siirtojen välityksellä sen varmistamiseksi, että pääoman osuuksien jakauma 1 päivästä heinäkuuta 2013 vastaa tarkistettuja painoarvoja. Tämän artiklan nojalla ja ilman tarvetta muihin muodollisuuksiin tai toimiin, kunkin kansallisen keskuspankin katsotaan siirtäneen tai vastaanottaneen tätä tarkoitusta varten 1 päivänä heinäkuuta 2013 EKP:n merkitystä pääomasta sen osuuden, joka on esitetty sen nimen perässä tämän päätöksen liitteessä I olevan taulukon neljännessä sarakkeessa, jossa "+" tarkoittaa pääoman osuutta, jonka EKP siirtää kansalliselle keskuspankille, ja "–" pääoman osuutta, jonka kansallinen keskuspankki siirtää EKP:lle.2 artiklaMaksetun pääoman tarkistaminenKun otetaan huomioon se EKP:n pääoman määrä, jonka kukin kansallinen keskuspankki on maksanut, ja se EKP:n pääoman määrä, jonka kukin euroalueen kansallinen keskuspankki maksaa päätöksen EKP/2013/19 1 artiklan mukaisesti ja kukin euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankki maksaa päätöksen EKP/2013/20 1 artiklan mukaisesti 1 päivänä heinäkuuta 2013, jokainen kansallinen keskuspankki joko siirtää tai vastaanottaa heinäkuun 1 päivänä 2013 nettomääräisen summan, joka esitetään sen nimen perässä tämän päätöksen liitteessä II olevan taulukon neljännessä sarakkeessa, jossa "+" tarkoittaa määrää, jonka kansallinen keskuspankki siirtää EKP:lle, ja "–" määrää, jonka EKP siirtää kyseiselle kansalliselle keskuspankille.3 artiklaYleiset säännökset1. Edellä 2 artiklassa kuvatut siirrot suoritetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä.2. Mikäli kansallisella keskuspankilla ei ole pääsyä TARGET2-järjestelmään, 2 artiklassa mainitut määrät siirretään hyvittämällä tiliä, jonka EKP tai kansallinen keskuspankki ilmoittaa hyvissä ajoin.3. Jos maksuja ei ole suoritettu 1 päivänä heinäkuuta 2013, korko, jota kertyy 1 päivästä heinäkuuta 2013 maksupäivään asti, lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä todelliset päivät/360 -laskentamenetelmää, ja korkoprosentti on sama kuin huutokauppoina toteutetuissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa käytetty viimeisin saatavilla oleva marginaalikorko. Tämän koron siirtäjät ja vastaanottajat ovat samat kuin niiden määrien siirtäjät ja vastaanottajat, joille korko kertyy. Edellä 2 artiklassa kuvatut määrät ja korkomaksut maksetaan kahtena erillisenä suorituksena.4. EKP ja kansalliset keskuspankit, joiden on suoritettava 2 artiklassa tarkoitettu siirto, antavat aikanaan tarvittavat ohjeet tällaisen siirron suorittamiseksi asianmukaisesti ja ajoissa.4 artiklaVoimaantulo ja kumoaminen1. Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013.2. Kumotaan päätös EKP/2008/25 1 päivästä heinäkuuta 2013.3. Päätökseen EKP/2008/25 tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä.Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.EKP:n puheenjohtajaMario Draghi[1] Katso tämän virallisen lehden sivu 15[2] EUVL L 21, 24.1.2009, s. 71.[3] Katso tämän virallisen lehden sivu 23[4] Katso tämän virallisen lehden sivu 25[5] EUVL L 11, 15.1.2011, s. 54.[6] EUVL L 21, 24.1.2009, s. 69.[7] EUVL L 11, 15.1.2011, s. 56.--------------------------------------------------LIITE IKANSALLISTEN KESKUSPANKKIEN MERKITSEMÄ PÄÄOMA(euroa) || Merkitty osuus 30 päivänä kesäkuuta 2013 | Merkitty osuus 1 päivästä heinäkuuta 2013 | Siirrettävä osuus |Euroalueen kansallinen keskuspankkiNationale Bank van België/ Banque Nationale de Belgique | 261010384,68 | 261705370,91 | 694986,23 |Deutsche Bundesbank | 2037777027,43 | 2030803801,28 | –6973226,15 |Eesti Pank | 19261567,80 | 19268512,58 | 6944,78 |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 119518566,24 | 120276653,55 | 758087,31 |Bank of Greece | 211436059,06 | 210903612,74 | –532446,32 |Banco de España | 893564575,51 | 893420308,48 | –144267,03 |Banque de France | 1530293899,48 | 1530028149,23 | –265750,25 |Banca d’Italia | 1344715688,14 | 1348471130,66 | 3755442,52 |Central Bank of Cyprus | 14731333,14 | 14429734,42 | –301598,72 |Banque centrale du Luxembourg | 18798859,75 | 18824687,29 | 25827,54 |Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 6800732,32 | 6873879,49 | 73147,17 |De Nederlandsche Bank | 429156339,12 | 429352255,40 | 195916,28 |Oesterreichische Nationalbank | 208939587,70 | 209680386,94 | 740799,24 |Banco de Portugal | 188354459,65 | 190909824,68 | 2555365,03 |Banka Slovenije | 35381025,10 | 35397773,12 | 16748,02 |Národná banka Slovenska | 74614363,76 | 74486873,65 | –127490,11 |Suomen Pankki | 134927820,48 | 134836288,06 | –91532,42 |Euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankkiБългарска народна банка (Bulgarian keskuspankki) | 93467026,77 | 93571361,11 | 104334,34 |Česká národní banka | 155728161,57 | 157384777,79 | 1656616,22 |Danmarks Nationalbank | 159634278,39 | 159712154,31 | 77875,92 |Hrvatska narodna banka | 0,00 | 64354667,03 | 64354667,03 |Latvijas Banka | 30527970,87 | 29682169,38 | –845801,49 |Lietuvos bankas | 45797336,63 | 44306753,94 | –1490582,69 |Magyar Nemzeti Bank | 149099599,69 | 148735597,14 | –364002,55 |Narodowy Bank Polski | 526776977,72 | 525889668,45 | –887309,27 |Banca Națională a României | 265196278,46 | 264660597,84 | –535680,62 |Sveriges Riksbank | 242997052,56 | 244775059,86 | 1778007,30 |Bank of England | 1562145430,59 | 1562265020,29 | 119589,70 |Yhteensä [1]: | 10760652402,58 | 10825007069,61 | 64354667,03 |[1] Pyöristämisen vuoksi on mahdollista, että yhteenlasketut määrät eivät vastaa kaikkien esitettyjen lukujen summaa.--------------------------------------------------LIITE IIKANSALLISTEN KESKUSPANKKIEN MAKSAMA PÄÄOMA(euroa) || Maksettu osuus 30 päivänä kesäkuuta 2013 | Maksettu osuus 1 päivästä heinäkuuta 2013 | Siirrettävä määrä |Euroalueen kansallinen keskuspankkiNationale Bank van België/ Banque Nationale de Belgique | 261010384,68 | 261705370,91 | 694986,23 |Deutsche Bundesbank | 2037777027,43 | 2030803801,28 | –6973226,15 |Eesti Pank | 19261567,80 | 19268512,58 | 6944,78 |Central Bank of Ireland | 119518566,24 | 120276653,55 | 758087,31 |Bank of Greece | 211436059,06 | 210903612,74 | –532446,32 |Banco de España | 893564575,51 | 893420308,48 | –144267,03 |Banque de France | 1530293899,48 | 1530028149,23 | –265750,25 |Banca d’Italia | 1344715688,14 | 1348471130,66 | 3755442,52 |Central Bank of Cyprus | 14731333,14 | 14429734,42 | –301598,72 |Banque centrale du Luxembourg | 18798859,75 | 18824687,29 | 25827,54 |Central Bank of Malta | 6800732,32 | 6873879,49 | 73147,17 |De Nederlandsche Bank | 429156339,12 | 429352255,40 | 195916,28 |Oesterreichische Nationalbank | 208939587,70 | 209680386,94 | 740799,24 |Banco de Portugal | 188354459,65 | 190909824,68 | 2555365,03 |Banka Slovenije | 35381025,10 | 35397773,12 | 16748,02 |Národná banka Slovenska | 74614363,76 | 74486873,65 | –127490,11 |Suomen Pankki | 134927820,48 | 134836288,06 | –91532,42 |Euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankkiБългарска народна банка (Bulgarian keskuspankki) | 3505013,50 | 3508926,04 | 3912,54 |Česká národní banka | 5839806,06 | 5901929,17 | 62123,11 |Danmarks Nationalbank | 5986285,44 | 5989205,79 | 2920,35 |Hrvatska narodna banka | 0,00 | 2413300,01 | 2413300,01 |Latvijas Banka | 1144798,91 | 1113081,35 | –31717,56 |Lietuvos bankas | 1717400,12 | 1661503,27 | –55896,85 |Magyar Nemzeti Bank | 5591234,99 | 5577584,89 | –13650,10 |Narodowy Bank Polski | 19754136,66 | 19720862,57 | –33274,09 |Banca Națională a României | 9944860,44 | 9924772,42 | –20088,02 |Sveriges Riksbank | 9112389,47 | 9179064,74 | 66675,27 |Bank of England | 58580453,65 | 58584938,26 | 4484,61 |Yhteensä [1]: | 7650458668,60 | 7653244410,99 | 2785742,39 |[1] Pyöristämisen vuoksi on mahdollista, että yhteenlasketut määrät eivät vastaa kaikkien esitettyjen lukujen summaa.--------------------------------------------------


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2015/260, annettu 17 päivänä helmikuuta 2015 , ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta

text:
               18.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 43/29

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/260,
   annettu 17 päivänä helmikuuta 2015,
   ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan ja 31 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä kesäkuuta 2012 ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategian puitteet sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/440/YUTP (1), jolla Stavros LAMBRINIDIS nimitettiin ihmisoikeuksista vastaavaksi Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’. Erityisedustajan toimeksiantoa on jatkettu neuvoston päätöksellä 2014/385/YUTP (2), ja se tulee päättymään 28 päivänä helmikuuta 2015.

               (3)

               Erityisedustajan toimeksiantoa olisi jatkettava 24 kuukaudella,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin erityisedustaja
   Ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan Stavros LAMBRINIDISin toimeksiantoa jatketaan 28 päivään helmikuuta 2017. Neuvosto voi poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) arvion perusteella ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksesta päättää, että erityisedustajan toimeksianto päättyy aikaisemmin.
   2 artikla
   Poliittiset tavoitteet
   Erityisedustajan toimeksianto perustuu seuraaviin ihmisoikeuksia koskeviin unionin tavoitteisiin, jotka on määritelty Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategian puitteissa sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa:

               a)

               unionin toiminnan tehostaminen sekä sen läsnäolon ja näkyvyyden lisääminen ihmisoikeuksien suojelussa ja edistämisessä maailmanlaajuisesti, erityisesti syventämällä unionin yhteistyötä ja poliittista vuoropuhelua kolmansien maiden, asiaan liittyvien kumppanien, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa sekä asiaan liittyvillä kansainvälisillä foorumeilla toimien;

               b)

               demokratian lujittamiseen ja institutionaalisten rakenteiden kehittämiseen, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan edistämiseen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen edistämiseen maailmanlaajuisesti annettavan unionin panoksen tehostaminen;

               c)

               unionin toiminnan johdonmukaisuuden parantaminen ihmisoikeuksien alalla ja ihmisoikeuksien huomioon ottamisen tähdentäminen kaikilla unionin ulkoisen toiminnan aloilla.

         3 artikla
   Toimeksianto
   Poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi erityisedustajan toimeksiantona on:

               a)

               osallistua unionin ihmisoikeuspolitiikan, erityisesti ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategian puitteiden sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman, täytäntöönpanoon muun muassa antamalla tältä osin suosituksia;

               b)

               osallistua ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta koskevien unionin suuntaviivojen, välineiden ja toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoon;

               c)

               tehostaa kolmansien maiden hallitusten, kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja muiden asiaan liittyvien toimijoiden kanssa ihmisoikeuksista käytävää vuoropuhelua unionin ihmisoikeuspolitiikan tehokkuuden ja näkyvyyden varmistamiseksi;

               d)

               edistää unionin politiikkojen ja toimien johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä ihmisoikeuksien suojelun ja edistämisen alalla erityisesti osallistumalla asiaa koskevien unionin politiikkojen muotoiluun.

         4 artikla
   Toimeksiannon toteuttaminen
   1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon toteuttamisesta korkean edustajan alaisuudessa.
   2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) ylläpitää erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii erityisedustajan ensisijaisena yhteytenä neuvostoon. PTK huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta tämän toimeksiannon puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan toimivaltaa.
   3.   Erityisedustaja sovittaa toimensa täysin yhteen Euroopan ulkosuhdehallinnon ja sen toimivaltaisten yksikköjen kanssa ihmisoikeuksien alalla tehtävän työn johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden varmistamiseksi.
   5 artikla
   Rahoitus
   1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivästä maaliskuuta 201529 päivään helmikuuta 2016788 000 euroa.
   2.   Neuvosto päättää erityisedustajan seuraavan kauden rahoitusohjeesta.
   3.   Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   4.   Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.
   6 artikla
   Avustajaryhmän muodostaminen ja kokoonpano
   1.   Erityisedustaja vastaa avustajaryhmän muodostamisesta toimeksiannon ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmän kulloinenkin kokoonpano.
   2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat esittää, että niiden henkilöstöä lähetetään työskentelemään erityisedustajan avustajina. Tällaisen lähetetyn henkilöstön palkat maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimuspohjaisen kansainvälisen henkilöstön on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
   3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina, ja he suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon toteuttamista edistävällä tavalla.
   4.   Erityisedustajan henkilöstö sijoitetaan asiaankuuluvien Euroopan ulkosuhdehallinnon yksikköjen tai unionin edustustojen tiloihin, jotta varmistetaan johdonmukaisuus ja yhtenäisyys niiden toiminnan kanssa.
   7 artikla
   EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuus
   Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (3) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.
   8 artikla
   Tiedonsaanti ja logistiikkatuki
   1.   Jäsenvaltiot, komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto ja neuvoston pääsihteeristö varmistavat, että erityisedustaja saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset tiedot.
   2.   Unionin edustustot ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustot antavat tarvittaessa logistiikkatukea erityisedustajalle.
   9 artikla
   Turvallisuus
   Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja kyseessä olevan maan turvallisuustilanteen mukaisesti suoraan erityisedustajan alaisuudessa olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti siten, että hän:

               a)

               laatii Euroopan ulkosuhdehallinnon ohjeisiin perustuvan erityisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään henkilöstön turvalliseen siirtymiseen maantieteelliselle alueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaan sovellettavat erityiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelman;

               b)

               varmistaa, että unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on kyseessä olevan maantieteellisen alueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutussuoja;

               c)

               varmistaa, että kaikille unionin ulkopuolelle lähetettäville erityisedustajan avustajaryhmän jäsenille, myös paikalta palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen kyseessä olevalle maantieteelliselle alueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä tuolle alueelle annettuun riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus;

               d)

               varmistaa, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antaa operaation edistymistä ja toimeksiannon toteuttamista koskevien selvitysten yhteydessä korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.

         10 artikla
   Raportointi
   Erityisedustaja raportoi säännöllisin väliajoin korkealle edustajalle sekä PTK:lle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös neuvoston työryhmille, erityisesti neuvoston ihmisoikeustyöryhmälle. Säännöllisesti toimitettavat raportit jaetaan COREU-verkoston kautta. Erityisedustaja voi antaa raportteja ulkoasiainneuvostolle. Perussopimuksen 36 artiklan mukaisesti erityisedustaja voi osallistua tietojen antamiseen Euroopan parlamentille.
   11 artikla
   Koordinointi
   1.   Erityisedustaja edistää unionin toimien yhtenäisyyttä, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta ja auttaa varmistamaan, että kaikkia unionin välineitä ja jäsenvaltioiden toimia käytetään johdonmukaisella tavalla unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Erityisedustaja toimii yhteensovitetulla tavalla jäsenvaltioiden ja komission sekä tilanteen mukaan muiden Euroopan unionin erityisedustajien toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan jäsenvaltioiden ja unionin edustustoille.
   2.   Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin ja jäsenvaltioiden edustustojen päälliköihin sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden päälliköihin tai komentajiin ja tilanteen mukaan muihin Euroopan unionin erityisedustajiin, jotka pyrkivät parhaansa mukaan avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa.
   3.   Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin sekä päätoimipaikkojen tasolla että kenttätasolla, ja pyrittävä tukemaan näiden toimia ja luomaan synergioita. Erityisedustajan on pyrittävä olemaan säännöllisesti yhteydessä kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin niin niiden päätoimipaikoissa kuin kentällä.
   12 artikla
   Uudelleentarkastelu
   Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin samalla alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja antaa korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin edistymistä koskevan selvityksen sekä kattavan selvityksen toimeksiannon toteuttamisesta viimeistään marraskuun 2016 lopussa.
   13 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2015.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. REIRS

      (1)  Neuvoston päätös 2012/440/YUTP, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä (EUVL L 200, 27.7.2012, s. 21).

      (2)  Neuvoston päätös 2014/385/YUTP, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta (EUVL L 183, 24.6.2014, s. 66).

      (3)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2005/470/EY: Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005, Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä

text:
               25.6.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 165/32

      KOMISSION PÄÄTÖS,

   tehty 24 päivänä kesäkuuta 2005,
   Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä
   (2005/470/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio vastaanotti 5 päivänä kesäkuuta 1991 yhteisen kauppapolitiikan lujittamisesta erityisesti suojauduttaessa laittomilta kauppatavoilta 17 päivänä syyskuuta 1984 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2641/84 (2) mukaisen valituksen kansainväliseltä fonografiateollisuuden liitolta (IFPI), joka edustaa käytännössä kaikkia yhteisön äänitallenteiden tuottajia.

               (2)

               Valituksessa väitettiin, että yhteisön äänitallenteiden piratismi on yleistä Thaimaassa ja että tämä aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti siksi, että se vaikuttaa Thaimaahan ja muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan yhteisön äänitallenteiden vientiin.

               (3)

               Komissio päätti, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimusmenettelyn aloittamiseksi. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä
                   (3).

               (4)

               Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio teki tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti tutkimuskertomuksensa neuvoa-antavalle komitealle 20 päivänä helmikuuta 1992. Kertomuksesta kävi ilmi, että lähinnä sen vuoksi, että Thaimaan viranomaiset eivät panneet moitteettomasti täytäntöön tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi kasvoi viitekautena todennäköisesti 90 prosenttiin, ja tämä aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti, koska myynti väheni Thaimaan markkinoilla (ja eräissä muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa).

               (5)

               Komissio neuvotteli tämän jälkeen Thaimaan viranomaisten kanssa, ja näiden neuvottelujen perusteella Thaimaan hallitus sitoutui syyskuussa 1992 vähentämään yhteisön äänitallenteiden piratismin häviävän pienelle tasolle mahdollisimman lyhyessä ajassa ja ensimmäisessä vaiheessa vähentämään sitä merkittävästi yhden vuoden aikana. Thaimaan uusi tekijänoikeuslaki tuli voimaan 21 päivänä maaliskuuta 1995. Laissa on useita määräyksiä, joilla pyritään yksinkertaistamaan piraattitavaroiden vastaisia toimia ja joissa määrätään riittävä pelotusvaikutus sekä mahdollisia että tosiasiasiallisia tekijänoikeuksien loukkauksia vastaan ennen kaikkea koventamalla seuraamuksia huomattavasti. Sen vuoksi tutkimusmenettely keskeytettiin komission päätöksellä 96/40/EY (4) ja tilanteen kehittymistä päätettiin seurata tiiviisti.

               (6)

               Komissio teki toisen tosiasioihin perustuvan ja oikeudellisen tutkimuksen ja esitti neuvoa-antavalle komitealle tutkimuskertomukset 29 päivänä toukokuuta 2002, 13 päivänä lokakuuta 2003 ja 29 päivänä kesäkuuta 2004. Näistä kertomuksista kävi ilmi, että Thaimaa on toteuttanut toimenpiteitä äänitallenteiden piratismin vähentämiseksi, sillä Thaimaan parlamentti on hyväksynyt optisia viestintävälineitä koskevan lainsäädännön, toimia on tehostettu musiikkipiratismiin syyllistyviä henkilöitä vastaan, koordinaatiota on tiivistetty musiikkipiratismiin liittyviä kysymyksiä käsittelevien eri Thaimaan viranomaisten välillä sekä Thaimaan viranomaisten ja musiikkiteollisuutta edustavien järjestöjen välillä ja kuluttajiin kohdistettuja tiedotuskampanjoita on järjestetty piratismin kielteisistä vaikutuksista.

               (7)

               Näistä aloitteista huolimatta äänitallenteiden (kansainvälinen valikoima) piratismi on edelleen vakava ongelma Thaimaassa, ja suuria määriä piraattiäänitallenteita viedään jatkuvasti Euroopan unioniin. Näitä ongelmia olisi kuitenkin parempi käsitellä muulla tavalla kuin asetuksen (EY) N:o 3286/94 mukaisessa tutkimuksessa.

               (8)

               Yhteisön äänitallenteiden piratismia Thaimaassa olisi pyrittävä vähentämään Thaimaan ja yhteisön pysyvillä kahdenvälisillä ja alueellisilla yhteistyöjärjestelyillä.

               (9)

               Piratismin vastaisia toimenpiteitä voidaan myös kehittää Thaimaan ja yhteisön välisillä kahdenvälisillä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksilla.

               (10)

               Yhteisö voi myös edelleen antaa Thaimaan viranomaisille rahoitustukiohjelmista tukea, jolla kehitetään kyseisten viranomaisten äänitallenteiden piratismin torjumisessa tarvitsemia teknisiä valmiuksia.

               (11)

               Thaimaan toteuttamia toimia yhteisön äänitallenteiden piratismia vastaan voidaan seurata järjestelmillä, joita esitetään strategiaa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanemiseksi yhteisön ulkopuolisissa maissa koskevassa tiedonannossa (5).

               (12)

               Sen vuoksi on aiheellista päättää tutkimusmenettely.

               (13)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   Ainoa artikla
   Päätetään Thaimaassa harjoitettavaa yhteisön äänitallenteiden piratismia ja sen vaikutuksia yhteisön äänitallenteiden kauppaan koskeva tutkimusmenettely.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2005.

            Komission puolesta

         Peter MANDELSON

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3).

      (2)  EYVL L 252, 20.9.1984, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 522/94 (EYVL L 66, 10.3.1994, s. 10).

      (3)  EYVL C 189, 20.7.1991, s. 26.

      (4)  EYVL L 11, 16.1.1996, s. 7.

      (5)  EUVL C 129, 26.5.2005, s. 3.


title: Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014 , työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä Kreikan ja Romanian osalta

text:
               17.4.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 118/4

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014,
   työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä Kreikan ja Romanian osalta
   2014/C 118/03
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/C 218/01 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten neuvostolle esittämän ehdokasluettelon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto on 22 päivänä huhtikuuta 2013 hyväksymällään päätöksellä (2) nimittänyt työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 22 päivänä huhtikuuta 2013 alkaneeksi ja 28 päivänä helmikuuta 2016 päättyväksi toimikaudeksi.

               (2)

               Kreikan ja Romanian hallitukset ovat esittäneet lisää ehdokkaita useisiin avoinna oleviin paikkoihin,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään seuraavat henkilöt työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi jäseniksi ja varajäseniksi 28 päivänä helmikuuta 2016 päättyväksi toimikaudeksi:
   I   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Jäsen

               Varajäsen

               Romania

               Adrian CLIPII

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Dumitru FORNEA

   II   TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT

               Maa

               Jäsen

               Varajäsen

               Kreikka

               Christos KAVALOPOULOS

               Pavlos KYRIAKONGONAS
               Natassa AVLONITOU

         2 artikla
   Neuvosto nimittää myöhemmin ne varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, joita ei ole vielä esitetty.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. TSAFTARIS

      (1)  EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1.

      (2)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 7.


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 534/09/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009 , valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 78. kerran lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku

text:
               22.3.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 82/7

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 534/09/KOL,
   tehty 16 päivänä joulukuuta 2009,
   valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 78. kerran lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku
   EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka
   OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61 - 63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,
   OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,
   KATSOO, ETTÄ valvontaviranomaisen on valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla varmistettava ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltaminen,
   KATSOO, ETTÄ valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa tiedonantoja tai suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,
   PALAUTTAA MIELEEN valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt, jotka se hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994 (4),
   KATSOO, ETTÄ Euroopan komissio hyväksyi 16 päivänä kesäkuuta 2009 valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavat käytännesäännöt (5),
   KATSOO, ETTÄ kyseiset säännöt ovat merkityksellisiä myös Euroopan talousalueen kannalta,
   KATSOO, ETTÄ Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella,
   KATSOO, ETTÄ ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä,
   ON KUULLUT asiasta Euroopan komissiota ja EFTA-valtioita 20 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä (asiat nro 537430, 537439 ja 537441),
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Per SANDERUD

            Puheenjohtaja

         Kristján A. STEFÁNSSON

            Kollegion jäsen

      (1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

      (2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

      (3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

      (4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’. Valtiontuen suuntaviivojen ajantasaistettu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  EUVL C 136, 16.6.2009, s. 13.

      LIITE

         VALTIONTUEN TARKASTUSMENETTELYISSÄ SOVELLETTAVIA KÄYTÄNTEITÄ KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT
          (1)

      1.   Soveltamisala ja tarkoitus

                  1.

                  EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, antaa nämä valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskevat suuntaviivat, jotta valtiontukimenettelyistä saataisiin mahdollisimman tuloksekkaat ja tehokkaat kaikkien osapuolten kannalta.

                  2.

                  Tämä valvontaviranomaisen suuntaviivojen luku perustuu valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan (2), jäljempänä ’pöytäkirjassa 3 oleva II osa’, soveltamisesta saatuihin kokemuksiin. Tämän luvun ensisijaisena tavoitteena on antaa tietoa siitä, kuinka valtiontukimenettelyt yleensä etenevät, ja siten lisätä yhteistyöhenkeä ja keskinäistä ymmärrystä valvontaviranomaisen, EFTA-valtioiden sekä oikeusalan asiantuntijoiden ja liike-elämän välillä.

                  3.

                  Valtiontukimenettelyjen parantaminen edellyttää kurinalaisuutta ja keskinäistä sitoutumista sekä valvontaviranomaiselta että EFTA-valtioilta. Valvontaviranomainen pyrkii kehittämään yhteistyötään EFTA-valtioiden ja asianomaisten osapuolten kanssa ja aikoo lisäksi tehostaa tutkintaansa ja sisäistä päätöksentekoprosessiaan varmistaakseen valtiontukimenettelyjen suuremman avoimuuden, ennakoitavuuden ja tehokkuuden.

                  4.

                  Tämä luku vastaa nykyaikaista valtiontukijärjestelmää ja on viimeinen osa yksinkertaistamista koskevaa pakettia, johon kuuluvat yksinkertaistettua menettelyä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (3) ja valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (4). Paketin tavoitteena on tehdä menettelyistä paremmin ennakoitavissa olevat ja avoimemmat.

                  5.

                  Yksittäisessä asiassa saattaa sen erityispiirteiden vuoksi kuitenkin olla välttämätöntä mukauttaa tämän luvun sääntöjä tai poiketa niistä (5).

                  6.

                  Myös kalastus- ja vesiviljelyalan sekä maataloustuotteiden alkutuotantoon, markkinointiin tai jalostukseen liittyvien toimien erityispiirteiden vuoksi saattaa olla perusteltua poiketa suuntaviivojen tämän luvun säännöistä sikäli kuin ETA-sopimusta sovelletaan näihin aloihin.

            2.   Suhde Euroopan talousalueen oikeuteen

                  7.

                  Tässä luvussa ei ole tarkoitus selostaa kattavasti kaikkia niitä oikeudellisia, tulkinnallisia ja hallinnollisia toimenpiteitä, joita sovelletaan valtiontukien tarkastukseen. Sen sijaan tämän luvun sääntöjä olisi luettava yhdessä valtiontukimenettelyihin sovellettavien perussääntöjen kanssa, joita ne täydentävät.

                  8.

                  Tällä luvulla ei siis luoda uusia oikeuksia tai velvollisuuksia eikä muuteta niitä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka on määritelty ETA-sopimuksessa, pöytäkirjassa 3 ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä päätöksessä N:o 195/04/KOL (6), sellaisina kuin ne ovat muutettuina ja sellaisina kuin niitä on tulkittu EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä.

                  9.

                  Tässä luvussa vahvistetaan päivittäisessä valtiontukitoiminnassa noudatettavat käytänteet, joiden tarkoituksena on varmistaa entistä nopeammat, avoimemmat ja paremmin ennakoitavat menettelyt ilmoitettua tai muuten käsittelyyn otettua asiaa tai kantelua koskevan tutkinnan kaikissa vaiheissa.

            3.   Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito

                  10.

                  Valvontaviranomaisen kokemukset osoittavat, että ilmoitusta edeltävästä yhteydenpidosta on hyötyä myös yksinkertaisilta näyttävissä asioissa. Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito antaa valvontaviranomaiselle ja ilmoittavalle EFTA-valtiolle mahdollisuuden keskustella ehdotettuun hankkeeseen liittyvistä oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista epävirallisesti ja luottamuksellisesti ennen ilmoitusta, mikä parantaa ilmoitusten laatua ja täydellisyyttä. Samalla EFTA-valtio ja valvontaviranomainen voivat yhdessä etsiä toimivia ratkaisuja siihen, miten suunnitellun toimenpiteen ongelmallisia piirteitä voitaisiin muuttaa. Tässä vaiheessa siis luodaan pohja sille, että valvontaviranomainen voi aikanaan käsitellä viralliset valtiontuki-ilmoitukset mahdollisimman nopeasti. Ilmoitusta edeltävän tuloksekkaan yhteydenpidon ansiosta valvontaviranomaisella on hyvät mahdollisuudet tehdä pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaiset päätökset kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen päivämäärästä (7).

                  11.

                  Ilmoitusta edeltävää yhteydenpitoa suositellaan ehdottomasti asioissa, joihin liittyy uusia tai erityisiä piirteitä ja jotka edellyttävät sen vuoksi epävirallista ja alustavaa keskustelua valvontaviranomaisen kanssa. Lisäksi valvontaviranomainen on aina valmis antamaan epävirallista neuvontaa, jos EFTA-valtio sitä pyytää.

            3.1   Sisältö

                  12.

                  Ilmoitusta edeltävä vaihe tarjoaa mahdollisuuden keskustella EFTA-valtion kanssa ja antaa sille ohjeita siitä, millaisia tietoja ilmoituslomakkeeseen olisi sisällytettävä, jotta se olisi täydellinen ilmoituksen päivämäärästä. Tuloksekkaassa ilmoitusta edeltävässä vaiheessa on mahdollista keskustella avoimesti ja rakentavasti myös muista asiakysymyksistä, jotka liittyvät suunniteltuun toimenpiteeseen. Tämä on erityisen tärkeää sellaisten hankkeiden osalta, joita ei voitaisi hyväksyä sellaisenaan, vaan jotka olisi joko peruutettava tai joita olisi muutettava huomattavasti. Lisäksi tässä vaiheessa voidaan tarkastella muita mahdollisesti sovellettavia oikeusperustoja tai etsiä asiaa koskevia ennakkotapauksia. Menestyksekkäästi toteutettu ilmoitusta edeltävä vaihe antaa valvontaviranomaiselle ja EFTA-valtiolle mahdollisuuden ratkaista keskeiset kilpailuongelmat, tehdä taloudellinen analyysi ja tarvittaessa hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta, jotta voidaan osoittaa suunnitellun hankkeen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan. Lisäksi ilmoittava EFTA-valtio voi ilmoitusta edeltävässä vaiheessa pyytää valvontaviranomaiselta, että tämä ei vaadi tiettyjä ilmoituslomakkeessa mainittuja tietoja, jos kyseiset tiedot eivät ole asian erityispiirteet huomioon ottaen välttämättömiä asian tutkinnan kannalta. Ilmoitusta edeltävä vaihe on myös ratkaisevassa asemassa määritettäessä, voidaanko asia siirtää suoraan yksinkertaistettuun menettelyyn (8).

            3.2   Laajuus ja aikataulu

                  13.

                  Jotta ilmoitusta edeltävä vaihe olisi hyödyllinen ja tuloksekas, on kyseisen EFTA-valtion edun mukaista toimittaa valvontaviranomaiselle ne tiedot, joita tarvitaan suunnitellun valtiontukihankkeen arvioinnissa. Tiedot annetaan alustavassa ilmoituslomakkeessa. Jotta asia voitaisiin käsitellä nopeasti, yhteydenpidossa suositaan periaatteessa sähköpostiviestejä tai neuvottelupuheluja eikä niinkään kokouksia. Valvontaviranomainen järjestää yleensä ensimmäisen ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon kahden viikon kuluessa alustavan ilmoituslomakkeen vastaanottamisesta.

                  14.

                  Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon ei yleensä pitäisi kestää kahta kuukautta kauempaa, ja yhteydenpidon jälkeen olisi tehtävä täydellinen ilmoitus. Jos ilmoitusta edeltävällä yhteydenpidolla ei saavuteta toivottuja tuloksia, valvontaviranomainen voi todeta ilmoitusta edeltävän vaiheen päättyneeksi. Koska ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon aikataulu ja muoto kuitenkin riippuvat yksittäisen asian monimutkaisuudesta, ilmoitusta edeltävä yhteydenpito saattaa kestää useita kuukausia. Sen vuoksi valvontaviranomainen suosittaa, että erityisen monimutkaisissa asioissa (esimerkiksi pelastamistuki, merkittävä tutkimus- ja kehitystuki, suuri yksittäinen tuki tai erityisen suuret tai monimutkaiset tukiohjelmat) EFTA-valtiot käynnistävät ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon mahdollisimman varhain, jotta keskusteluista olisi eniten hyötyä.

                  15.

                  Valvontaviranomaisen kokemusten mukaan on erittäin hyödyllistä ottaa tuensaaja mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon erityisesti silloin kun toimella voi olla huomattavia teknisiä tai taloudellisia vaikutuksia tai kun vaikutukset ovat hankekohtaisia. Valvontaviranomainen suosittaa sen vuoksi, että yksittäisen tuen saajat otetaan mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon.

                  16.

                  Valvontaviranomainen pyrkii antamaan kyseiselle EFTA-valtiolle epävirallisen, alustavan arvion hankkeesta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi, lukuun ottamatta aivan uudenlaisia tai erittäin monimutkaisia asioita. Kyseinen arvio ei sido valvontaviranomaista eikä se ole valvontaviranomaisen virallinen kanta vaan pelkästään epävirallinen ja alustava arvio ilmoitusluonnoksen täydellisyydestä ja suunnitellun hankkeen soveltuvuudesta ETA-sopimuksen toimintaan. Erittäin monimutkaisissa asioissa valvontaviranomainen voi lisäksi antaa EFTA-valtion pyynnöstä kirjallisia ohjeita niistä tiedoista, joita EFTA-valtion on vielä toimitettava.

                  17.

                  Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito on ehdottoman luottamuksellista. Keskustelut perustuvat vapaaehtoisuuteen, eivätkä ne vaikuta asian käsittelyyn ja tutkintaan sen jälkeen kun muodollinen ilmoitus on tehty.

                  18.

                  Parantaakseen ilmoitusten laatua valvontaviranomainen pyrkii järjestämään koulutustilaisuuksia EFTA-valtioiden toivomusten mukaisesti. Valvontaviranomainen aikoo olla säännöllisesti yhteydessä EFTA-valtioihin keskustellakseen näiden kanssa valtiontukimenettelyn parantamisesta edelleen, erityisesti käytössä olevien ilmoituslomakkeiden laajuuden ja sisällön osalta.

            4.   Keskinäisesti sovittu suunnittelu

                  19.

                  Kun on kyse asioista, jotka ovat aivan uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia tai jotka on tutkittava erittäin kiireellisesti, valvontaviranomainen tarjoaa tuesta ilmoittavalle EFTA-valtiolle keskinäisesti sovittua suunnittelua. Tarkoituksena on parantaa avoimuutta ja ennakoitavuutta valtiontukea koskevan tutkinnan todennäköisen keston osalta.

            4.1   Sisältö

                  20.

                  Keskinäisesti sovitulla suunnittelulla tarkoitetaan EFTA-valtion ja valvontaviranomaisen välistä järjestelmällistä yhteistyötä, joka perustuu yhteiseen suunnitelmaan ja yhteisymmärrykseen tutkinnan todennäköisestä etenemisestä ja sen arvioidusta aikataulusta.

                  21.

                  Tässä yhteydessä valvontaviranomainen ja ilmoittava EFTA-valtio voivat sopia erityisesti

                              —

                              siitä, asetetaanko kyseinen asia etusijalle; vastineeksi EFTA-valtio hyväksyy muodollisesti, että muiden sen ilmoittamien asioiden tutkintaa lykätään (9), jos tämä on tarpeen aikataulu- tai resurssisyistä;

                              —

                              tiedoista, jotka kyseisen EFTA-valtion ja/tai kyseisen tuensaajan on toimitettava, tutkimukset tai ulkopuolisten asiantuntijoiden lausunnot tai valvontaviranomaisen suorittama yksipuolinen tiedonhankinta mukaan lukien; sekä

                              —

                              asian arvioinnin todennäköisestä kulusta ja kestosta sen jälkeen, kun asiaa koskeva ilmoitus on toimitettu valvontaviranomaiselle.

                  22.

                  Vastineeksi siitä, että EFTA-valtio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot ajallaan niin kuin keskinäisen suunnittelun puitteissa on sovittu, valvontaviranomainen pyrkii noudattamaan keskinäisesti sovittua asian tutkinta-aikataulua, elleivät EFTA-valtion tai asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot tuo esiin yllättäviä kysymyksiä.

            4.2   Laajuus ja aikataulu

                  23.

                  Keskinäisesti sovittu suunnittelu on periaatteessa tarkoitettu asioille, jotka ovat niin uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia, että valvontaviranomaisen on mahdotonta tehdä selkeää alustavaa arviointia asiasta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi. Sellaisissa tapauksissa keskinäisesti sovittu suunnittelu käynnistetään ilmoitusta edeltävän vaiheen lopussa, juuri ennen muodollisen ilmoituksen tekemistä.

                  24.

                  Valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio voivat kuitenkin sopia jälkimmäisen pyynnöstä, että ne jatkavat keskinäisesti sovittua suunnittelua vielä muodollisen tutkintamenettelyn alussa helpottaakseen asian käsittelyä.

            5.   Ilmoitettujen toimenpiteiden alustava tutkinta

      5.1   Tietojensaantipyynnöt

                  25.

                  Tehostaakseen tutkinnan kulkua valvontaviranomainen pyrkii keskittämään tietojensaantipyynnöt alustavan tutkinnan vaiheeseen. Sen vuoksi valvontaviranomainen esittää periaatteessa vain yhden kattavan tietojensaantipyynnön, joka lähetetään yleensä 4–6 viikon kuluessa ilmoituksen päivämäärästä. Jollei keskinäisesti sovitun suunnittelun aikana ole toisin sovittu, ilmoitusta edeltävän vaiheen ansiosta EFTA-valtiot toimittavat valvontaviranomaiselle täydellisen ilmoituksen eikä lisätietoja tarvitse juurikaan pyytää. Valvontaviranomainen voi kuitenkin esittää lisäkysymyksiä erityisesti niistä seikoista, jotka ovat tulleet esille EFTA-valtioiden vastauksissa. Tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että valvontaviranomaisella on vaikeuksia arvioida asia.

                  26.

                  Jos EFTA-valtio ei toimita pyydettyjä tietoja asetetussa määräajassa, sille lähetetään yksi muistutus, minkä jälkeen yleensä sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan 5 artiklan 3 kohtaa ja EFTA-valtiolle ilmoitetaan, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi. Yleensä asiassa aloitetaan muodollinen tutkintamenettely, jos kaikki tarvittavat edellytykset täyttyvät, yleensä viimeistään kahden tietojensaantipyynnön jälkeen.

            5.2   Alustavan tutkinnan keskeyttäminen sovitusti

                  27.

                  Tietyissä olosuhteissa alustava tutkinta voidaan keskeyttää EFTA-valtion pyynnöstä, jotta se voi muuttaa hanketta vastaamaan valtiontukisääntöjä, tai yhteisestä sopimuksesta. Tutkinta voidaan keskeyttää ainoastaan ennalta sovituksi ajaksi. Jos EFTA-valtio ei keskeytyksen päätyttyä esitä täydellistä ja ensi näkemältä ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa hanketta, valvontaviranomainen jatkaa menettelyä siitä vaiheesta, jossa se keskeytettiin. Kyseiselle EFTA-valtiolle ilmoitetaan yleensä, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi tai että muodollinen tutkintamenettely aloitetaan viipymättä, jos valvontaviranomaisella on vakavia epäilyjä hankkeen suhteen.

            5.3   Tutkinnan etenemiseen liittyvä yhteydenpito

                  28.

                  Ilmoittava EFTA-valtio voi pyynnöstä saada tietoa käynnissä olevan alustavan tutkinnan etenemisestä. EFTA-valtioita kehotetaan ottamaan yksittäisen tuen saaja mukaan yhteydenpitoon.

            6.   Muodollinen tutkintamenettely

                  29.

                  Koska asiat, joissa on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ovat yleensä monimutkaisia, valvontaviranomainen on ottanut ensisijaiseksi tavoitteekseen lisätä toimintansa avoimuutta, ennakoitavuutta ja tehokkuutta tässä vaiheessa, jotta sen päätöksenteko vastaisi paremmin nykyaikaisen liike-elämän tarpeita. Valvontaviranomainen aikoo sen vuoksi tehostaa muodollisen tutkinnan kulkua hyödyntämällä kaikkia käytössään olevia, pöytäkirjassa 3 olevan II osan mukaisia menettelytapoja.

            6.1   Päätöksen ja tiivistelmän julkaiseminen

                  30.

                  Jollei kyseinen EFTA-valtio pyydä luottamuksellisten tietojen poistamista, valvontaviranomainen pyrkii julkaisemaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä sekä tiivistelmät kahden kuukauden kuluessa kyseisen päätöksen tekopäivästä.

                  31.

                  Jos luottamuksellisuuden piiriin kuuluvista seikoista syntyy erimielisyyttä, valvontaviranomainen soveltaa salassapitovelvollisuutta valtiontukipäätöksissä koskevien suuntaviivojensa (10) periaatteita sekä pyrkii parhaansa mukaan julkaisemaan päätöksensä mahdollisimman nopeasti sen tekopäivän jälkeen. Samaa käytäntöä sovelletaan kaikkien lopullisten päätösten julkaisemiseen.

                  32.

                  Valvontaviranomainen pyrkii lisäämään menettelyn avoimuutta ilmoittamalla EFTA-valtiolle, tuensaajalle ja muille sidosryhmille (erityisesti mahdollisille kantelijoille) kaikista viiveistä, joita aiheutuu luottamuksellisuutta koskevien erimielisyyksien takia.

            6.2   Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

                  33.

                  Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan mukaan asianomaisten osapuolten on esitettävä huomautuksensa asetetussa määräajassa, joka yleensä on enintään yksi kuukausi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisesta. Tätä määräaikaa ei yleensä pidennetä eikä valvontaviranomainen tavallisesti hyväksy tietoja, joita asianomaiset osapuolet, tuensaaja mukaan lukien, toimittavat myöhässä (11). Määräaikaa voidaan pidentää vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, esimerkiksi kun on kyse erityisen laajojen asiatietojen toimittamisesta tai kun valvontaviranomainen ja asianomainen osapuoli ovat olleet asian johdosta keskenään yhteydessä.

                  34.

                  Parantaakseen erityisen monimutkaisten asioiden tutkinnan asiaperustaa valvontaviranomainen voi lähettää jäljennöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä tietyille asianomaisille osapuolille, kuten ammattijärjestöille tai liike-elämän järjestöille, sekä kehottaa näitä esittämään huomautuksia eräistä asiaan liittyvistä näkökohdista (12). Asianomaisten osapuolten yhteistyö on tässä vaiheessa täysin vapaaehtoista. Jos asianomainen osapuoli päättää esittää huomautuksia, on sen edun mukaista toimittaa ne ajallaan, jotta valvontaviranomainen voi ottaa ne huomioon. Valvontaviranomainen kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona jäljennös päätöksestä lähetettiin heille. Valvontaviranomainen ei anna lisäaikaa huomautusten toimittamiseen. Varmistaakseen asianomaisten osapuolten yhtäläisen kohtelun valvontaviranomainen lähettää saman kehotuksen huomautusten esittämiseen myös tuensaajalle. Lisäksi, kunnioittaakseen EFTA-valtion puolustautumisoikeutta valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset, joista on poistettu luottamukselliset tiedot, ja kehottaa EFTA-valtiota esittämään vastauksensa kuukauden kuluessa.

                  35.

                  Jotta kyseinen EFTA-valtio saisi kaikki asianomaisten osapuolten huomautukset tarkoituksenmukaisimmalla tavalla, EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kyseiset huomautukset toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä.

                  36.

                  Lisäksi EFTA-valtioille ilmoitetaan, jos asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia.

            6.3   EFTA-valtioiden huomautukset

                  37.

                  Jotta muodollinen tutkintamenettely saadaan päätökseen ajallaan, valvontaviranomainen seuraa tarkasti kaikkien niiden määräaikojen noudattamista, joita tähän vaiheeseen sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan nojalla. Jos EFTA-valtio ei esitä huomautuksia tutkintamenettelyn aloittamista koskevan valvontaviranomaisen päätöksen ja asianomaisten osapuolten huomautusten johdosta pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa yhden kuukauden määräajassa, valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa myönnetään kuukauden lisäaika huomautusten esittämiseen ja todetaan, ettei kyseistä lisäaikaa voida enää pidentää lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita. Jollei asianomainen EFTA-valtio toimita vastausta, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 7 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

                  38.

                  Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta eikä EFTA-valtio ole esittänyt huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, valvontaviranomainen tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan mukaisesti. Jos EFTA-valtio ei toimita tietoja välipäätöksessä vahvistetussa määräajassa, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella.

            6.4   Lisätietoja koskeva pyyntö

                  39.

                  On mahdollista, että erityisen monimutkaisissa asioissa tiedot, jotka EFTA-valtio on toimittanut vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, eivät ole riittävät, vaan valvontaviranomainen joutuu pyytämään lisätietoja. EFTA-valtiolla on kuukauden määräaika vastata lisätietojen saantia koskevaan pyyntöön.

                  40.

                  Jos EFTA-valtio ei vastaa määräajassa, valvontaviranomainen lähettää kyseiselle EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa vahvistetaan 15 työpäivän pituinen lopullinen määräaika sekä ilmoitetaan, että valvontaviranomainen tekee määräajan päätyttyä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella tai tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta.

            6.5   Muodollisen tutkintamenettelyn perusteltu keskeyttäminen

                  41.

                  Muodollinen tutkinta voidaan keskeyttää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Menettely voidaan keskeyttää esimerkiksi silloin, kun EFTA-valtio pyytää sitä muodollisesti saattaakseen hankkeensa vastaamaan valtiontukisääntöjä tai kun EFTAn tuomioistuimessa tai EU:n tuomioistuimissa on parhaillaan käsiteltävänä riita-asia, joka koskee samantyyppisiä kysymyksiä ja jonka lopputulos todennäköisesti vaikuttaa asian arviointiin.

                  42.

                  Tutkintamenettely voidaan yleensä keskeyttää vain kerran, ja valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio sopivat etukäteen keskeyttämisen kestosta.

            6.6   Lopullisen päätöksen tekeminen ja muodollisen tutkinnan perusteltu pidentäminen

                  43.

                  Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätöksen 18 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. Määräaikaa voidaan pidentää valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Tutkinnan keston pidentäminen voi olla tarpeen erityisesti asioissa, jotka koskevat uudenlaisia hankkeita tai joihin liittyy uusia oikeudellisia kysymyksiä.

                  44.

                  Varmistaakseen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan tehokkaan täytäntöönpanon valvontaviranomainen pyrkii tekemään lopullisen päätöksen viimeistään 4 kuukauden kuluttua siitä, kun EFTA-valtio toimitti viimeisen kerran tietoja tai jos tietoja ei ole vastaanotettu, siitä, kun viimeinen asetettu määräaika päättyi.

            7.   Kantelut

                  45.

                  Kaikkien valtiontukimenettelyihin osallistuvien sidosryhmien kannalta on erittäin tärkeää, että valvontaviranomainen käsittelee sille tehdyt kantelut tehokkaasti ja avoimesti. Edistääkseen tämän yhteisen tavoitteen saavuttamista valvontaviranomainen ehdottaa seuraavia käytänteitä.

            7.1   Kantelulomake

                  46.

                  Valvontaviranomainen kehottaa kantelijoita käyttämään verkkosivuiltaan löytyvää kantelulomaketta (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc) sekä toimittamaan samalla kantelusta version, josta on poistettu luottamukselliset tiedot. Toimittamalla asianmukaisesti täytetyn lomakkeen kantelija voi yleensä parantaa kantelunsa laatua.

            7.2   Kantelun tutkinnan ohjeellinen aikataulu ja lopputulos

                  47.

                  Valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan noudattamaan kantelun tutkinnassa ohjeellista aikataulua eli tutkimaan kantelun 12 kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kyseinen määräaika ei ole sitova. Kunkin asian erityispiirteistä riippuen kantelun tutkinta voi pidentyä silloin, kun valvontaviranomaisen täytyy pyytää lisätietoja kantelijalta, EFTA-valtiolta tai asianomaisilta osapuolilta.

                  48.

                  Valvontaviranomaisella on oikeus asettaa sille tehdyt kantelut tärkeysjärjestykseen (13) riippuen esimerkiksi väitetyn rikkomisen laajuudesta, tuensaajan koosta, kyseisestä talouden alasta ja muista vastaavista kanteluista. Ottaen huomioon valvontaviranomaisen työtaakan ja oikeuden asettaa tutkinnat tärkeysjärjestykseen (14) valvontaviranomainen voi lykätä sellaisen toimenpiteen käsittelyä, joka ei ole ensisijainen. Sen vuoksi valvontaviranomainen pyrkii periaatteessa 12 kuukauden määräajan kuluessa

                              a)

                              tekemään ensisijaisissa asioissa pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan mukaisen päätöksen ja lähettämään kantelijalle jäljennöksen päätöksestä;

                              b)

                              lähettämään kantelijalle hallinnollisen kirjeen, jossa esitetään valvontaviranomaisen alustava näkemys, silloin kun ei ole kyse ensisijaisista asioista. Hallinnollinen kirje ei edusta valvontaviranomaisen virallista kantaa vaan se on pelkästään alustava näkemys, joka perustuu käytettävissä oleviin tietoihin ja jonka pohjalta kantelija voi esittää lisähuomautuksia kuukauden kuluessa kirjeen päiväyksestä. Jos kantelija ei esitä asetetussa määräajassa lisähuomautuksia, kantelu katsotaan peruutetuksi.

                  49.

                  Avoimuusperiaatteen mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan tiedottamaan kantelijalle tämän kantelun asemasta kantelujen tärkeysjärjestyksessä kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kun on kyse perusteettomasta kantelusta, valvontaviranomainen ilmoittaa kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta, että valvontaviranomaisella ei ole riittäviä perusteita ottaa kantaa asiaan ja että kantelu katsotaan peruutetuksi, ellei kantelija toimita lisäperusteluja kuukauden kuluessa. Kun on kyse jo hyväksyttyä tukea koskevista kanteluista, valvontaviranomainen pyrkii vastaamaan kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta.

                  50.

                  Kun on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, kantelijoita muistutetaan mahdollisuudesta oikeudenkäyntiin kansallisessa tuomioistuimessa, joka voi määrätä tällaisen tuen keskeyttämisestä tai takaisinperinnästä (15).

                  51.

                  Tarvittaessa kantelu, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, toimitetaan kyseiselle EFTA-valtiolle huomautusten esittämistä varten. EFTA-valtioille ja kantelijoille ilmoitetaan säännöllisesti kantelun käsittelyn lopettamisesta tai käsittelyn muista vaiheista. EFTA-valtioita puolestaan kehotetaan noudattamaan määräaikoja, jotka koskevat huomautusten esittämistä ja tietojen antamista niille toimitetuista kanteluista. Lisäksi EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kantelut toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä.

            8.   Sisäiset päätöksentekomenettelyt

                  52.

                  Valvontaviranomainen on päättänyt tehostaa ja parantaa sisäistä päätöksentekoprosessiaan edistääkseen valtiontukimenettelyjen nopeuttamista.

                  53.

                  Sisäisiä päätöksentekomenettelyjä olisi sitä varten sovellettava mahdollisimman tehokkaasti. Lisäksi valvontaviranomainen aikoo tarkastella uudelleen sisäistä säädöskehystään ja näin optimoida päätöksentekomenettelynsä.

                  54.

                  Valvontaviranomainen tarkastelee jatkuvasti sisäistä päätöksentekokäytäntöään ja muuttaa sitä tarvittaessa.

            9.   Tuleva tarkastelu

                  55.

                  Menettelytapoihin liittyvät käytänteet tuottavat tulosta vain, jos valvontaviranomainen ja EFTA-valtiot sitoutuvat yhdessä suorittamaan tehokkaasti valtiontukien tutkintaa, noudattamaan määräaikoja ja siten huolehtimaan menettelyjen avoimuudesta ja ennakoitavuudesta. Tämä luku ja siinä esitetyt käytänteet ovat ensimmäinen askel kohti valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden yhteistyötä.

                  56.

                  Valvontaviranomainen soveltaa tämän luvun sääntöjä toimenpiteisiin, jotka on ilmoitettu valvontaviranomaiselle tai joista se on muuten saanut tiedon, 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen.

                  57.

                  Tätä lukua voidaan tarkistaa, jotta otetaan huomioon oikeudellisten, tulkinnallisten ja hallinnollisten toimenpiteiden muutokset tai valtiontukimenettelyjä koskeva EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntö tai tämän luvun sääntöjen soveltamisesta saadut kokemukset. Valvontaviranomainen aikoo myös keskustella säännöllisesti EFTA-valtioiden ja muiden sidosryhmien kanssa niistä kokemuksista, joita on saatu pöytäkirjassa 3 olevan II osan ja erityisesti tämän käytänteitä koskevan luvun soveltamisesta.

         (1)  Tämä luku vastaa komission antamia valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavia käytännesääntöjä (EUVL C 136, 16.6.2009, s. 13).

         (2)  Pöytäkirjassa 3 oleva II osa vastaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

         (3)  EUVL L 75, 15.3.2012, s. 26 ja ETA-täydennysosa N:o 14, 15.3.2012, s. 1, saatavilla seuraavasta internetosoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Nämä suuntaviivat vastaavat komission tiedonantoa yksinkertaistetusta menettelystä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi (EUVL C 136, 16.6.2009, s. 3).

         (4)  Ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa. Nämä suuntaviivat vastaavat komission tiedonantoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa (EUVL C 85, 9.4.2009, s. 1).

         (5)  Vuoden 2008 pankkikriisin yhteydessä valvontaviranomainen on toteuttanut tarvittavia toimia varmistaakseen nopean päätöksenteon sen jälkeen, kun ilmoitus on vastaanotettu täydellisenä. Tarvittaessa päätös voidaan tehdä alle kahdessa viikossa. Ks. valvontaviranomaisen suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa). Nämä suuntaviivat vastaavat valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annettua komission tiedonantoa (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8). Reaalitalouden osalta ks. valvontaviranomaisen tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa.). Nämä puitteet vastaavat tilapäisistä yhteisön puitteista valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä annettua komission tiedonantoa (EUVL C 83, 7.4.2009. s. 1).

         (6)  Päätös N:o 195/04/KOL (EUVL L 139, 25.5.2006, s. 37, ja ETA-täydennysosa N:o 26, 25.5.2006, s. 1) vastaa 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettua komission asetusta (EY) N:o 794/2004 (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1), jolla pannaan täytäntöön asetus (EY) N:o 659/1999.

         (7)  Tätä määräaikaa ei voida noudattaa, jos ilmoitukset ovat puutteellisia ja valvontaviranomaisen on esitettävä useita tietojensaantipyyntöjä.

         (8)  Ks. suuntaviivat yksinkertaistetusta menettelystä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi.

         (9)  Ks. pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 5 kohta.

         (10)  Suuntaviivat on hyväksytty 18 päivänä helmikuuta 2004 tehdyllä valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 15/04/KOL (EUVL L 154, 8.6.2006, s. 27, ja ETA-täydennysosa N:o 29, 8.6.2006, s. 1.). Ne vastaavat Euroopan komission 1 päivänä joulukuuta 2003 antamaa tiedonantoa salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6).

         (11)  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan 1 kohdan soveltamista.

         (12)  Yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisella on oikeus lähettää päätös muodollisen tutkinnan aloittamisesta tietyille kolmansille. Ks. esimerkiksi asia T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio (Kok. 2004, s. II–2717, 195 kohta); asia T-198/01R, Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio (Kok. 2002, s. II–2153); yhdistetyt asiat C-74/00 P ja C-75/00 P, Falck Spa ja muut v. komissio (Kok. 2002, s. I–7869, 83 kohta).

         (13)  Asia C-119/97, Ufex ja muut v. komissio (Kok. 1999, s. I-1341, 88 kohta).

         (14)  Asia T-475/04, Bouygues SA v. komissio (Kok. 2007, s. II-2097, 158 ja 159 kohta).

         (15)  Ks. valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat.


Avis juridique important

|

31994D0268

94/268/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998)

Virallinen lehti nro L 115 , 06/05/1994 s. 0031 - 0037 Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0073  Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0073

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994,Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994 1998) (94/268/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettäyhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoiminta voi olla perustamissopimuksen 7 artiklassa määriteltyjen monivuotisen puiteohjelman ja erityisohjelmien kohteena,päätöksellä 90/221/Euratom, ETY () neuvosto on hyväksynyt kaudeksi 1990 1994 parhaillaan täytäntöön pantavan kolmannen puiteohjelman teknologian tutkimuksen ja kehityksen (RTD) alalla; komissio esitti 9 päivänä huhtikuuta 1992 arvion kolmannen puiteohjelman edistymisestä; neuvosto määräsi päätöksessä 93/167/ETY () täydentävästä rahoituksesta kolmannen puiteohjelman kahdelle viimeiselle täytäntöönpanovuodelle,on arvioitu aiheelliseksi hyväksyä kaudeksi 1994 1998 uusi ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma yhteisön monivuotisen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi kyseisellä alalla,perustamissopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoiminnan tarkoituksena on täydentää jäsenvaltioissa harjoitettua toimintaa, ja että yhteisön toiminnan on näin ollen lisättävä jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan arvoa; yhteisön toiminnan on teknologisen tutkimuksen ja kehityksen osalta lisäksi pääasiassa kohdistuttava tarkoin valikoituun toimintaan selvästi määriteltyjen perusteiden mukaisesti,yhteisön tutkimustoiminnolla pyritään ainoastaan rauhanomaisiin tavoitteisiin perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti,yhteisön olisi edelleenkin kohdistettava tutkimustoimintansa geneeriseen ja kilpailun varalta tehtävään tutkimukseen,yhteisön on tuettava ainoastaan laadullisesti korkeatasoista tutkimustoimintaa,olisi jatkettava ydinfission turvallisuutta ja hallittua lämpöydinfuusiota koskevia tutkimustoimia; nämä toimet pannaan täytäntöön erityisohjelmissa, jotka perustuvat yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa tehtävään yhteistyöhön sekä näiden keskinäiseen yhteistyöhön,yhteisön tutkimusaloilla olisi edistettävä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; kyseisen toiminnan alalla on tärkeää, että yhteisöllä on edelleenkin tärkeä kansainvälinen rooli ydinfission turvallisuutta koskevalla alalla erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maille ja entisestä Neuvostoliitosta syntyneille valtioille;lisäksi on tärkeää tarvittaessa jatkaa hallittua lämpöydinfuusiota koskevaa kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa; yhteisön toiminnan ja erikoistuneiden kansainvälisten järjestöjen harjoittaman tutkimustoiminnan keskinäistä täydentävyyttä olisi järjestelmällisesti lisättävä ja varmistettava niiden parempi liittäminen toisiinsa; olisi pyrittävä toimimaan yhteistyössä muiden yhteisön toimintavälineiden kanssa (Phare tai Tacis),yhteisön tutkimustoiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä olisi lisättävä; perustamissopimukseen sisältyy täsmällisiä tietotaidon jakelua koskevia säännöksiä, joita sovelletaan pääasiassa ydintutkimusohjelmiin,myös koulutuksen innostavuutta ja yhteisön tutkijoiden, erityisesti nuorten, liikkuvuutta olisi edistettävä,Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) edistää puiteohjelman täytäntöönpanoa erityisesti niillä aloilla, joilla sillä on asianmukainen toimivalta vaikuttaa puolueettomasti ja itsenäisesti yhteisön politiikkoihin; YTK kilpailee asteittain epäsuorien toimien ansiosta saatavissa olevasta rahoituksesta,Euroopan neuvosto on ilmoittanut Edinburghissa 12 päivänä joulukuuta 1992 pitämässään kokouksessa, että tutkimus- ja kehityskulujen kehityksen olisi vastattava rahoitusnäkymiä koskevan ehdotuksen 3 otsakkeeseen sisältyviin sisäisiin politiikkoihin myönnettyjen menojen yleistä kehitystä ja sijoituttava edelleenkin sen kokonaismäärän puolenvälin ja kahdenkolmasosan välille,puiteohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmien avulla,arviointi- ja valvontatoimia olisi tehostettava ja laajennettava teknologista tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevan politiikan mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi,puiteohjelman edistymistä olisi tutkittava jatkuvasti ja järjestelmällisesti; komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomus tämän puiteohjelmaan sisältyvien toimien täytäntöönpanosta; myös ohjelman hallintaa ja toteutettujen toimien edistymistä olisi arvioitava itsenäisesti ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa seuraavasta puiteohjelmasta,perustamissopimuksen 7 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti olisi suunniteltujen toimien toteuttamiseen tarvittavat rahoitusvarat arvioitava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ohjelmien täytäntöönpanemiseksi tarvittavien varojen kirjaamista vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä,tässä puiteohjelmassa määrätyn ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan harjoitetun tutkimus- ja koulutustoiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseksi olisi päätös Euroopan yhteisön neljännestä teknologista tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevasta puiteohjelmasta tehtävä samaan aikaan kuin tästä puiteohjelmasta ja yhtä pitkäksi ajaksi, jakomissio on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa, joka on antanut lausuntonsa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Hyväksytään monivuotinen yhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva puiteohjelma kaudeksi 1994 1998.2. Puiteohjelma käsittää kaiken teknologisen tutkimus- ja kehitystoiminnan, mukaan lukien havainnollistamista, kansainvälistä yhteistyötä, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä koulutusta koskevat hankkeet, seuraavilla aloilla:- ydinfission turvallisuus,- hallittu lämpöydinfuusio.3. Tähän puiteohjelmaan tarvittavan yhteisön osarahoituksen määräksi on arvioitu 1254 miljoonaa ecua. Tästä summasta on ohjeellisesti varattu 617 miljoonaa ecua kaudelle 1994 1996 ja 637 miljoonaa ecua kaudelle 1997 1998. Viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1996 puiteohjelman täytäntöönpanon edistymistä, sen vaikutusta yhteisön teollisuuden kilpailukykyyn kansainvälisellä tasolla, kustannus-hyöty -suhdetta ja Euroopan yhteisön rahoitusnäkymien kehitystä arvioituaan neuvosto arvioi uudelleen perustamissopimuksen 7 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen edellä mainitun summan, jonka se voi tarvittaessa korottaa 1359 miljoonaan ecuun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 7 artiklan kolmannen kohdan soveltamista.Varojen alustava jakautuminen kahden edellä tarkoitetun alan välillä esitetään liitteessä I.4. Puiteohjelman täytäntöönpanoon sovellettavat valintaperusteet esitetään liitteessä II.5. Liitteessä III vahvistetaan ne tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, jotka pyritään saavuttamaan toiminnalla edellä mainittujen perusteiden mukaisesti, vastaava tärkeysjärjestys sekä osoitetaan toiminnan yleiset suuntaviivat.2 artikla Puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmien avulla, jotka hyväksytään perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. Kussakin erityisohjelmassa vahvistetaan sen täsmälliset tavoitteet liitteessä III tarkoitettujen tieteellis-teknisten tavoitteiden mukaan, määritellään sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan sen kesto ja arvioidaan tarvittavat varat.Tämän puiteohjelman täytäntöönpano voi myös johtaa yhteistyösopimusten tekemiseen kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti.3 artikla Yhteisön osarahoitukseen sovelletaan tämän puiteohjelman osalta teknologisen tutkimuksen ja kehityksen (RTD) rahoittamiseen liittyvissä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen erityisissä säännöksissä annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä, joita täydennetään tämän päätöksen liitteen IV määräyksillä.4 artikla 1. Komissio arvioi jatkuvasti ja järjestelmällisesti ja tarvittaessa ulkopuolisten itsenäisten asiantuntijoiden apua käyttäen puiteohjelman edistymisen liitteissä II ja III vahvistettuihin perusteisiin ja tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti sitä, onko tavoitteet, tärkeysjärjestys ja rahoituskeinot mukautettu tilannekehitykseen. Tarvittaessa se antaa ehdotuksia, joiden tarkoituksena on mukauttaa tai täydentää puiteohjelmaa tarkastusten tulosten mukaan.Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen tämän puiteohjelman mukaan harjoitettujen toimien täytäntöönpanosta.2. Komissio antaa itsenäisten asiantuntijoiden arvioida viiden arviointia edeltävän vuoden aikana harjoitettujen yhteisön toimien hallintaa ja edistymistä. Sen on annettava arviointi johtopäätöksineen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa esittämistä.3. Muun muassa puiteohjelman täytäntöönpanon kannattavuuden varmistamiseksi kutakin erityisohjelmaa seurataan järjestelmällisesti ja tarvittaessa itsenäisten ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla, ja mainittua ohjelmaa arvioidaan sen päätyttyä 2 artiklassa tarkoitettuihin täsmällisiin tavoitteisiin nähden; kyseistä arviointia koskevista menettelyistä määrätään vastaavia erityisohjelmia koskevassa päätöksessä.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 1994.Neuvoston puolesta Puheenjohtaja G. MORAITIS() EYVL N:o C 230, 26.8.1993, s. 35() EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 328() EYVL N:o C 34, 2.2.1994, s. 90() EYVL N:o L 117, 8.5.1990, s. 28() EYVL N:o L 69, 20.3.1993, s. 43LIITE IPUITEOHJELMA (1994 1998): SUMMAT JA NIIDEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN>TAULUKON PAIKKA>LIITE IIYHTEISÖN TOIMIEN VALINTAPERUSTEETYhteisön tutkimus-, koulutus- ja havainnollistamistoimien olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettuja toimia ja keskityttävä tarkoin määriteltyihin tavoitteisiin. Hankkeet valitaan niiden tieteellis-teknisen tason perusteella. Toimien olisi:- vahvistettava yhteisön teollisuuden teknologista perustaa ja hankittava sille kilpailukykyä kansainvälisellä tasolla lisäävää tietämystä ja tietotaitoaja /tai- myötävaikutettava perustamissopimuksessa määriteltyjen politiikkojen täytäntöönpanoon.Yhteisö osallistuu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ainoastaan jos, ja siinä määrin kuin, jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan suunnitellun toiminnan tavoitteita riittävällä tavalla ja toimintaa voidaan toteuttaa suunnitellun toimen laajuuden tai vaikutusten vuoksi paremmin yhteisön tasolla.Yhteisön toiminta ei saa ylittää tasoa, joka riittää perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.Toimien olisi tuettava yhteisön yleisten tavoitteiden toteutumista, energianhankintaa ja yhteisön kansalaisten elämänlaadun parantamista.Toimet olisi valittava yksityiskohtaisen ennakkoarvioinnin perusteella. Niiden olisi tuotettava myös hyötyä (arvonlisää) lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja mahdollistettava mahdollisimman suuri tehokkuus kuluihin nähden siten, että suunnitellut keinot suhteutetaan asetettuihin tavoitteisiin. Tutkimustoimien olisi edelleen liityttävä geneeriseen ja kilpailua edeltävään tutkimukseen perustamissopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla aloilla.Yhteisön osallistumisen olisi perustuttava erityisesti seuraaviin perusteisiin:- hyvin laajamittainen tutkimus, jossa jäsenvaltiot eivät voisi tai voisivat vain vaivoin hankkia tarvittavan rahoituksen ja henkilöstön,- tutkimus, jonka toteuttaminen yhdessä tarjoaisi ilmeisiä etuja silloinkin, kun otetaan huomioon kaikkeen kansainväliseen yhteistyöhön erottamattomasti kuuluvat lisäkustannukset,- tutkimus, jonka avulla on mahdollista tietyllä alalla kansallisella tasolla tehdyn työn täydentävän merkityksen ansiosta saada aikaan huomattavia tuloksia koko yhteisön kannalta sellaisissa ongelmatapauksissa, joissa ratkaisu edellyttää erityisesti maantieteellisesti laajamittaista tutkimusta,- tutkimus, joka edistää sisämarkkinoiden toteuttamista ja tutkimus, joka tähtää tarpeen vaatiessa yhdenmukaisten vaatimusten ja standardien laadintaan,- tutkimus, joka edistää yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja suosii sen tasapainoista kokonaiskehitystä tieteellis-teknisen laadun tavoitetta noudattaen,- tutkimustoimet, jotka edistävät eurooppalaisten tieteellis-teknisten voimavarojen liikkuvuutta tai parantamista ja toimet, jotka tehostavat kansallista teknologian tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevien ohjelmien, kansallisten ohjelmien ja yhteisön teknologista tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevien ohjelmien sekä yhteisön ohjelmien ja muissa kansainvälisissä yhteisöissä toteutettujen toimien yhteensovittamista.LIITE IIITIETEELLIS-TEKNISET TAVOITTEETYhteisön tukeman ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen täytäntöönpano suoritetaan kahdella pääasiallisella tavalla: toisaalta keskittämällä rahoituskeinot liitteessä II esitettyjen perusteiden mukaan valittuihin määrällisesti rajoitettuihin teemoihin (kustannusten jakoperiaate); toisaalta parantamalla asianmukaisin keinoin kansallisten teknologian tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevien ohjelmien keskinäistä ja kansallisten ohjelmien ja yhteisön teknologian tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevien ohjelmien yhteensovittamista.Erityisesti jäljempänä tarkoitettuja keinoja voitaisiin käyttää rinnakkain perinteisten tähän asti yhteisön toiminnan yhteydessä rakennettujen verkostojen kanssa:- yhtenäistoimintapiirit, jotka perustuvat edellisissä puiteohjelmissa käytettyyn fuusio-ohjelmamalliin. Jäsenvaltiot auttavat komissiota tunnistamaan yhtenäistoimintaan, jonka rahoitustuki varmistetaan yhteisön keinot yhdistämällä, liitettävät laboratoriot tai laitokset. Myös muita suuria eurooppalaisia tutkimustoimielimiä voidaan kutsua osallisiksi,- yhtenäiset verkostot, jotka komissio on järjestänyt aikaisemmin tehdyn perusteella, esimerkiksi kolmannen puiteohjelman biolääketieteelliset tutkimusohjelmat,- teemaverkostot, jotka kokoavat annetun teknologisen tai teollisen tavoitteen mukaan valmistajat, käyttäjät, yliopistot ja tutkimuskeskukset tietämyksen ja teknologioiden yhdentämisen ja siirron helpottamiseksi ja markkinoiden tarpeiden huomioimiseksi paremmin. Nämä verkostot järjestetään yhteisön tuella. Ne laaditaan perustaksi aloitteidenteolle ja hallinnalle.YTK voi myötävaikuttaa uuden lähestymistavan täytäntöönpanoon. Koska se on itse osallisena ydintutkimuksessa ja osallistuu läheisesti yhteisön politiikan määrittelemiseen ja täytäntöönpanoon, sillä voisi sen toimivaltaan kuuluvilla tieteellis-teknisillä aloilla olla tärkeä rooli sellaisten verkostojen tai piirien järjestämisessä, joihin kuuluu jäsenvaltioiden julkisia ja yksityisiä laboratorioita.Lisäksi YTK kilpailee asteittain muilla kuin suorilla toimilla puiteohjelman toiminnan perusteella saatavilla olevasta rahoituksesta.Havainnollistamishankkeiden osalta tavoitteena on uuden teknologian teknisen toteutettavuuden sekä tarvittaessa sen mahdollisten taloudellisten etujen osoittaminen. Näiden kilpailua edeltävien hankkeiden olisi sinällään koskettava pääasiassa uusien teknologioiden täytäntöönpanoa ja kutsuttava osallistujiksi sekä tuottajia että käyttäjiä.Jäljempänä seuraavissa kappaleissa esitetään toteutettavien toimien tieteellis- teknologinen sisältö sekä ne syyt, joiden vuoksi ne on sisällytetty puiteohjelmaan 1994 1998.Ydinfission turvallisuusTavoitteena on varmistaa kaiken ydinalaan liittyvän toiminnan turvallisuus oli sitten kyse fissiopohjaisesta sähköntuottamisesta, radioaktiivisuuden tai ionisoivan säteilyn käyttämisestä tai luonnollisesta radioaktiivisuudesta. Sähköteollisuuden saavuttamasta edistyksestä huolimatta Tshernobylin onnettomuus toi esille tarpeen aloittaa erityisteemoja koskeva tutkimus yhteistyössä Keski- ja Itä-Euroopan ydinturvallisuusasiantuntijoiden kanssa. Näin ollen olisi vahvistettava ydinvoimaa vaihtoehtona osoittamalla kykymme sen hallintaan sen kaikilla sovellusaloilla. Ydinalan hallinta olisi osoitettava seuraavilla ensisijaisilla painopistealueilla:- dynaamisen lähestymistavan kehittäminen ydinturvallisuudessa, jolla myötävaikutetaan "turvallisuuskulttuurin" vakiintumiseen maailmanlaajuisesti,- suurten eurooppalaisten laitosten yhteiskäyttö, jonka avulla ymmärretään paremmin ydinpolttoainekiertoon ja ydinjätteisiin liittyvät ratkaisevan tärkeät ilmiöt,- ydinturvallisuustekniikan kehityksen jatkaminen,- säteilysuojan liittäminen ihmisen ja ympäristön kokonaissuojajärjestelmään.Ensimmäisen tavoitteen osalta ja läheisessä yhteistyössä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa toiminta-alat käsittävät uusien tarkastus- ja valvontajärjestelmien tutkimuksen, vakaviin onnettomuuksiin liittyvät ilmiöt ja niistä ihmiselle ja ympäristölle aiheutuvat seuraukset sekä uusien innovaatiota edustavien reaktoreiden turvallisuusominaisuuksia koskevat tutkimukset. Laitosten vanheneminen ja niiden ylläpitäminen toiminnassa edellyttävät täydentäviä tutkimuksia tutkimusverkostossa. Tarkoituksena on harjoittaa tutkimusta ja yhtenäistä toimintaa kansallisten viranomaisten kanssa yhteisön laitosten purkamiseen ja laitosten korjaamiseen liittyvien määrättyjen ilmiöiden osalta.Toisen tavoitteen osalta muun muassa YTK:n toteuttamat ydinpolttoainekiertoa ja radioaktiivisia jätteitä koskevat työt kohdistuvat ydinpolttoaineen turvallisuuteen liittyviin ongelmiin, loppuvarastointiin ja aktinideihin. Standardointia edeltävää työtä kehitetään. Kaikkien jäsenvaltioiden tutkijoiden mahdollisuuksia osallistua maanalaisten koelaitosten yhteiskäyttöön on lisättävä.YTK:ssa suojatoimenpiteiden alalla erityisesti kansallisissa laboratorioverkostoissa tehtyjen tutkimusten tarkoituksena on saada tai kehittää tuloksia sellaisten uusien tekniikoiden osalta, joita tarvitaan varmistamaan suojatoimenpiteitä koskevien velvoitteiden noudattaminen perustamissopimusten mukaan ja edistämään ydinaseiden ydinsulkusopimuksesta johtuvien velvoitteiden noudattamista. Lisäksi YTK tukee edelleen komissiolle tällä alalla kuuluvien tehtävien suorittamista sekä osallistuu yhtenäisen ja luotettavan kansainvälisen suojatoimenpiteiden valvontajärjestelmän käyttöönottamiseen yhteistyössä Kansainvälisen atomienergiajärjestön (AIEA) ja tällaisen järjestelmän edistämisestä kiinnostuneiden kolmansien maiden kanssa.Säteilysuojan alalla säteilylle altistumisen alullepanemien biologisten mekanismien perinpohjainen ymmärtäminen on edelleen avaintekijä alhaisten annosten vaikutuksen tarkempaan määrittämiseen sekä saastuneilla alueilla suoritettavien epidemiologisten tutkimusten toteuttamiseen. Ihmisen ja hänen ympäristönsä suojaamisen tavoitteena on edelleenkin vähentää kaikenlaista altistumista ottaen huomioon yhteiskunnalliset ja taloudelliset rajoitteet. Olisi erityisesti tutkittava radioaktiivisuuden siirtymistä ympäristössä ja kehitettävä huippuunsa parempia altistumisen arviointimenetelmiä, joiden avulla voitaisiin paremmin arvioida ja hallita ionisoivaan säteilyyn liittyviä riskejä, jotta voitaisiin tehokkaammin vähentää ja jopa ehkäistä terveydelle haitallisia vaikutuksia.Onnettomuudesta tai Keski- ja Itä-Euroopassa, erityisesti Tshernobylissä, toteutetuista riittämättömistä toimintamenettelyistä aiheutunutta radioaktiivista saastumista koskevat ongelmat edellyttävät yhteistyötä näiden maiden kanssa. Kansainvälisistä keskuksista muodostuvan verkoston luominen vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja edistää kahdenvälisten ja kansainvälisten aloitteiden parempaa yhteensovittamista.Ydinfission turvallisuuteen liittyvien seikkojen osalta, jotka kiinnostavat erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisiä valtioita, näiden maiden tutkimuslaboratoriot ja -instituutit on tarkoitus saada osallistumaan työhön. Yhteisö voi myöntää varoja osallistumisen, jonka yksityiskohtaiset säännöt annetaan erityisohjelmaa koskevassa päätöksessä, helpottamiseksi.Hallittu lämpöydinfuusioPitkän aikavälin tavoitteena yhteisön toiminnassa, jossa yhdentyvät kaikki jäsenvaltioissa (sekä Ruotsissa ja Sveitsissä) suoritetut fuusion magneettista koossapitoa koskevat tutkimukset, on toteuttaa yhteisesti varmoja ja ympäristöä kunnioittavia reaktoriprototyyppejä, joiden avulla voidaan rakentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ja kuluttajien tarpeita vastaavia sähkövoimaloita. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityisesti huomiota sähkön tuottajien vaatimuksissa esiintuleviin rajoitteisiin. Tavoitteen saavuttamiseksi vaadittava aika ja voimavarojen laajuus vaativat yhteisön toimintaan liittyneen järjestöverkon täydellistä koheesiota ja fuusiota koskevien suurien yhteisön ulkopuolisten ohjelmien kanssa tehtävän yhteistyön täydellistä hyödyntämistä.Turvallisuus- ja ympäristökysymyksillä on keskeinen rooli reaktoriprototyypin kehittämiseen pyrkivään strategiaan kuuluvien mittavien toimenpiteiden toteuttamisessa. Kaudella 1994 1998 on tarpeen kehittää samanaikaisesti kolmea toimintateemaa kyseisen strategian täytäntöönpanemiseksi: Next Step -toiminta ensimmäisen havaintoreaktorin toteuttamiseksi; käsitteiden kehittäminen ja parantaminen plasmafysiikassa ja -tekniikassa seuraavaa vaihetta varten, joka on havaintoreaktori; pitkän aikavälin teknologia, joka on olennainen tekijä etenemisessä kohti fuusion käyttöä energialähteenä.Kaudella 1994 1998 Next Step -toiminnan tavoitteena on laatia suunnitelmat koereaktorista kansainvälisen ITER-sopimuksen yhteydessä, johon kuuluu neljä osapuolta: Euratom. Japani, Venäjän liittotasavalta ja Yhdysvallat. Euratomin osalta toiminta, lukuun ottamatta osallistumista "Joint Central Team" -toimintaan, koordinoidaan NET:in kautta ja se tapahtuu yhdistysten, teollisuuden (kasvavan osallistumisen muodossa), Joint European Torus -yhteisyrityksen ja YTK:n toimesta.Next Step -hankkeen toteuttamiselle etsitään mahdollinen eurooppalainen sijaintipaikka. Joint European Torus -yhteisyritys päättyy tritiumiin liittyvän toimintavaiheen jälkeen; asiantuntemus siirretään eteenpäin erityisesti ITER:ille; käytettävissä olevia varusteita käytetään myöhemmin määriteltävissä järjestöllisissä yhteyksissä.Ennen kuin tehdään lopullinen päätös Next Step -toimintaan liittyvään rakentamiseen kohdistettavista varoista, ja periaatteessa viimeistään 1996 olisi aloitettava fuusiota koskevien näkymien täsmällinen ja itsenäinen arviointi, jonka johtopäätösten perusteella voidaan arvioida todellista edistymistä ohjelmassa tarkoitettujen perimmäisten tavoitteiden saavuttamisessa.Yhdistykset jatkavat niiden käsitteiden optimointia, jotka muodostavat tokamaks-reaktoreiden ja vastaavanlaisten muodostelmien perustan; olemassaolevien laitteiden uudenaikaistaminen sekä uusien laitteiden, esimerkiksi stellaraattorin rakentaminen, olisi tarpeen. Mahdollisuutta käyttää muita fuusioreaktoreita tutkitaan. Pitkällä aikavälillä kehiteltävät teknologiat koskevat tritiumhyötövaippoja, materiaaleja, turvallisuutta ja tarvetta käyttää luotettavaa robottikäsittelyä joidenkin reaktoreiden yhteydessä; erityislaboratoriot, erityisesti YTK:n laboratorio, myötävaikuttavat tritiumin käyttöturvallisuuden osoittamiseen.Tutkimustoimet kohdistetaan edelleenkin magneettisella koossapidolla tapahtuvaan hallittuun lämpöydinfuusioon. Perehtymistä muihin hallitun lämpöydinfuusion lähestymistapoihin, erityisesti inertiaaliseen koossapitoon, jatketaan.Tutkimuksen ja koulutuksen välistä yhteistoimintaa kehitetään. Tiedemiesten liikkuvuutta lisätään erityisesti yhtenäistoimintapiireissä, joihin kuuluu useita yhteisiin hankkeisiin osallistuvia yhdistyksiä. Ohjelman hajautettua hallintaa jatketaan.1621994791LIITE IVYHTEISÖN OSARAHOITUSTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT1. Yhteisön osuus teknologian tutkimukseen ja kehitykseen (RTD) liittyvien yritysten toimien rahoittamiseen erityisohjelmissa on seuraava:a) Epäsuorat toimet- toimet jaettua kustannusvastuuta noudattaen kolmansien osapuolten () kanssa:- teknologian tutkimukseen ja kehitykseen liittyvien hankkeiden osalta yhtenäistoimintapiirien hankkeet mukaan lukien: korkeintaan 50 prosenttia hankkeen kustannuksista ja vähenevä osuus sitä mukaa kuin hanke lähestyy markkinoita. Niille yliopistoille, ylemmille korkeakouluille ja muille tutkimuskeskuksille, jotka eivät pidä analyyttistä kirjanpitoa, maksetaan korvaus 100 prosentin kustannusvastuun perusteella lisäkustannuksista,- temaattista asiantuntemusta vaativat verkostot, tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus: 100 prosenttia lisäkustannuksista,- valmistelu-, osallistumis- ja tukitoimenpiteet 100 prosenttiin asti toimenpidekustannuksista,- yhtenäiset toimetYhtenäiset toimet, jotka käsittävät teknologian tutkimusta ja kehitystä koskevien hankkeiden, esim. yhtenäisverkostot, yhteensovittamisen: 100 prosenttiin asti yhtenäistämiskustannuksista.b) Suorat toimetYTK:n toteuttamat suorat toimet, jotka muodostuvat teknologian tutkimusta ja kehitystä (RTD) koskevista ohjelmista tai niiden osista sekä Euratomin perustamissopimuksen täytäntöönpanemiseen tarvittavasta tieteellis-teknisestä avustustoiminnasta, jotka vaativat YTK:n puolueettomuutta: tavallisesti 100 prosenttia tutkimuskustannuksista.Näistä yleisistä säännöistä voidaan poiketa ainoastaan kussakin erityisohjelmassa esitetyin edellytyksin.2. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osuudesta yhteisen Joint European Torus -yhteisyrityksen ja ITER:in toiminnassa määritellään hallittua lämpöydinfuusiota koskevassa erityisohjelmassa.() YTK yhdessä jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kumppaneiden kanssa voi osallistua toimiin kustannusjakoa noudattaen samoin perustein kuin kolmannet osapuolet.


Avis juridique important

|

31995D0462

95/462/EY: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 1995, varsinaisen jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

Virallinen lehti nro L 267 , 09/11/1995 s. 0040 - 0040

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 30 päivänä lokakuuta 1995,varsinaisen jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan (95/462/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan,ottaa huomioon varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä alueiden komiteaan 26 päivänä tammikuuta 1994 alkaneeksi ja 25 päivänä tammikuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi 26 päivänä tammikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (1),sekä katsoo, ettäkomiteassa on vapautunut varsinaisen jäsenen paikka Juan Hormaechea Cazónin erottua, mistä on ilmoitettu neuvostolle 10 päivänä lokakuuta 1995,komiteassa on vapautunut kaksi varajäsenen paikkaa José Ramón Ruíz Martínezin ja Ramón Ropero Manceran erottua, mistä on ilmoitettu neuvostolle 10 päivänä lokakuuta 1995,ja joka ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Joaquín Martínez Sieso nimetään alueiden komitean varsinaiseksi jäseneksi Juan Hormaechea Cazónin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998.Emilio del Valle Rodríguez nimetään alueiden komitean varajäseneksi Jose Ramón Ruíz Martínezin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998.Ignacio Sánchez Amor nimetään alueiden komitean varajäseneksi Ramón Ropero Manceran tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998.Tehty Luxemburgissa 30 päivänä lokakuuta 1995.Neuvoston puolestaJ. SAAVEDRA ACEVEDOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 31, 4.2.1994, s. 29