title: Neuvoston päätös (EU) 2015/1987, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä

text:
               6.11.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 290/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1987,
   annettu 5 päivänä lokakuuta 2015,
   Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2008 asetuksella (EY) N:o 241/2008 (1) Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisen.

               (2)

               Unioni ja Guinea-Bissaun tasavalta ovat neuvotelleet uuden pöytäkirjan, jolla unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Guinea-Bissaun tasavallan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä, jäljempänä ’pöytäkirja’.

               (3)

               Pöytäkirja allekirjoitettiin neuvoston päätöksen 2014/782/EU (2) mukaisesti 24 päivänä marraskuuta 2014, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä.

               (4)

               Sopimuksella on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on seurata sopimuksen soveltamista. Pöytäkirjan mukaisesti sekakomitea voi lisäksi hyväksyä tiettyjä pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi on asianmukaista valtuuttaa komissio tietyin edellytyksin hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä.

               (5)

               Pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehty pöytäkirja hyväksytään unionin puolesta (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta pöytäkirjan 19 artiklassa määrätyn ilmoituksen (4).
   3 artikla
   Komissio valtuutetaan liitteessä esitettyjen määräysten ja edellytysten mukaisesti hyväksymään unionin puolesta sekakomiteassa pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 5 päivänä lokakuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. SCHMIT

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 241/2008, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä (EUVL L 75, 18.3.2008, s. 49).

      (2)  EUVL L 328, 13.11.2014, s. 1.

      (3)  Pöytäkirja on julkaistu yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa virallisen lehden numerossa EUVL L 328, 13.11.2014, s. 3.

      (4)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      LIITE

         Unionin kannan esittämistä sekakomiteassa koskevan valtuutuksen soveltamisala ja siihen sovellettava menettely

                  1.

                  Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Guinea-Bissaun tasavallan kanssa ja, edellyttäen että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, sopimaan pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:

                              a)

                              kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen tarkistaminen pöytäkirjan 6 ja 7 artiklan mukaisesti;

                              b)

                              päätös pöytäkirjan 3 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaisista säännöistä;

                              c)

                              sekakomitean toimivaltaan kuuluvat tekniset erittelyt ja menettelyt pöytäkirjan liitteen mukaisesti.

                  2.

                  Sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unioni

                              a)

                              pyrkii saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetetut unionin tavoitteet;

                              b)

                              noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä;

                              c)

                              edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa.

                  3.

                  Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.
                  Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta asiakirjan, jossa esitetään ehdotetun unionin kannan yksityiskohdat.
                  Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
                  Jos myöhempien kokousten kuluessa, mukaan lukien paikan päällä järjestettävät kokoukset, on mahdotonta päästä yhteisymmärrykseen siitä, että unionin kannassa otetaan huomioon uusia seikkoja, asia siirretään neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

                  4.

                  Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen.


title: Neuvoston päätös 2012/315/YUTP, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011 , puitteiden luomista Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

text:
               21.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/315/YUTP,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
   puitteiden luomista Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin asianomaisen operaation osalta.

               (2)

               Neuvoston tehtyä 26 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksen neuvottelujen aloittamista koskevasta valtuutuksesta, korkea edustaja on neuvotellut Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

               (3)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa edellytetyn ilmoituksen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/1

         KÄÄNNÖS
   Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Uuden-Seelannin osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI (EU)
   sekä
   UUSI-SEELANTI,
   jäljempänä ’osapuolet’, jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

               (2)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Uusi-Seelanti voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tarjota osallistumistaan. Tällöin Euroopan unioni päättää Uuden-Seelannin osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (3)

               Edellytykset Uuden-Seelannin osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määriteltäisiin kunkin asianomaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

               (4)

               Tällainen sopimus ei saisi vaikuttaa Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen, eikä sillä saisi rajoittaa osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien Uuden-Seelannin päätösten tapauskohtaista luonnetta.

               (5)

               Tällaisen sopimuksen olisi koskettava vain EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä se saisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, jotka koskevat Uuden-Seelannin osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   JAKSO

      YLEISET MÄÄRÄYKSET

   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Kun Euroopan unioni on tehnyt päätöksen pyytää Uutta-Seelantia osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja Uusi-Seelanti on päättänyt osallistua siihen, Uusi-Seelanti toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
   2.   Euroopan unioni toimittaa Uudelle-Seelannille mahdollisimman pian alustavan arvion sopivasta osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin auttaakseen Uutta-Seelantia osallistumistarjouksen laatimisessa.
   3.   Euroopan unioni arvioi Uuden-Seelannin osallistumistarjousta neuvotellen Uuden-Seelannin kanssa.
   4.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Uudelle-Seelannille kirjeellä joutuisasti varmistaakseen Uuden-Seelannin osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Uusi-Seelanti yhtyy tämän sopimuksen määräysten ja mahdollisesti tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti neuvoston päätökseen, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja mahdollisiin muihin päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Uuden-Seelannin osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3.   Edellä oleva 1 kohta ei rajoita Uuden-Seelannin oikeutta vetäytyä EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumisesta, jos se ei hyväksy tuossa kohdassa tarkoitettua päätöstä.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Uuden-Seelannin EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/operaation henkilöstön asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- ja johtoyksiköiden ja Uuden-Seelannin välisiä järjestelyjä.
   3.   Tapauksissa, joissa Uuden-Seelannin joukot toimivat EU:n jäsenvaltion aluksessa tai ilma-aluksessa, lainkäyttövaltaa käyttää tämä jäsenvaltio sisäisten lakiensa ja menettelyjensä mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/operaation henkilöstön asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista, ja ellei mahdollisista voimassa olevista kahden- tai monenvälisistä sopimuksista muuta johdu.
   4.   Uusi-Seelanti vastaa kaikkien sen EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien, sen henkilöstön jäsenen esittämien tai henkilöstön jäsentä koskevien vaatimusten ratkaisemisesta. Uusi-Seelanti vastaa lakiensa ja määräystensä mukaisesti mahdollisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Osapuolet sopivat luopuvansa kaikista vaatimuksista toisiaan kohtaan (lukuun ottamatta sopimukseen perustuvia vaatimuksia) sellaisen omaisuuden vahingoittumisen, menetyksen tai tuhoutumisen vuoksi, jonka jompikumpi osapuoli omistaa tai jota jompikumpi osapuoli käyttää, tai jommankumman osapuolen henkilöstön loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi, joka on aiheutunut henkilöstön suorittaessa tämän sopimuksen mukaisiin toimiin liittyviä virallisia tehtäviään, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.
   6.   Uusi-Seelanti sitoutuu antamaan allekirjoittaessaan tämän sopimuksen lausuman, joka koskee luopumista vaatimuksista sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan, johon Uusi-Seelanti osallistuu.
   7.   Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat allekirjoittaessaan tämän sopimuksen lausuman, joka koskee vaatimuksista luopumista siltä osin, kuin on kyse Uuden-Seelannin tulevasta osallistumisesta EU:n kriisinhallintaoperaatioon.
   4 artikla
   Turvallisuusluokitellut tiedot
   1.   Uusi-Seelanti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvallisuusluokitellut tiedot suojataan noudattaen turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta tai EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
   2.   Jos EU saa Uudelta-Seelannilta turvallisuusluokiteltuja tietoja, niille annetaan niiden turvallisuusluokituksen mukainen ja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa säännöissä vahvistettuja vaatimuksia vastaava suoja.
   3.   Jos EU ja Uusi-Seelanti ovat tehneet sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II   JAKSO

      MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Uusi-Seelanti varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä noudattaen

               a)

               2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

               b)

               operaatiosuunnitelmaa;

               c)

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Uusi-Seelanti antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, jäljempänä ’operaation johtaja’, sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten tarpeelliseksi katsomalla tavalla, ja Uuden-Seelannin toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Uuden-Seelannin lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Euroopan unionille.
   4.   Operaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiosta ja johtaa ja valvoo sitä operaatioalueella.
   5.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   6.   Uudella-Seelannilla on operaation päivittäisen hallinnon suhteen samat oikeudet ja velvoitteet kuin kyseiseen operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   7.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen toteuttaa tarvittaessa kurinpitotoimia.
   8.   Uusi-Seelanti nimeää yhteyshenkilön edustamaan sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   9.   Päätöksen lopettaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatio tekee Euroopan unioni kuultuaan Uutta-Seelantia, jos Uusi-Seelanti osallistuu yhä operaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Uusi-Seelanti vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta operaation toimintatalousarvion mukaisia juoksevia menoja. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Jos valtiosta tai valtioista, jossa tai joissa operaatio toteutetaan, oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, menetys taikka vahinko, kysymykset Uuden-Seelannin mahdollisesta vastuusta ja hyvityksestä ratkaistaan sovellettavassa, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa operaation henkilöstön asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen tai mahdollisesti sovellettavien vaihtoehtoisten järjestelyjen mukaisesti.
   8 artikla
   Toimintatalousarvioon osallistuminen
   1.   Uusi-Seelanti osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation talousarvion rahoittamiseen.
   2.   Uuden-Seelannin rahoitusosuus toimintatalousarviosta lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

               a)

               se osuus rahoitusohjeesta, joka vastaa Uuden-Seelannin BKTL:n osuutta kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus toimintatalousarvion rahoitusohjeesta, joka vastaa Uuden-Seelannin operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Uusi-Seelanti ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Uuden-Seelannin yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että Uuden-Seelannin osallistuminen operaatioon tuottaa merkittävän panoksen, joka on operaation kannalta keskeinen; tai

               b)

               Uuden-Seelannin BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Uuden-Seelannin asiaankuuluvien hallinnollisten yksiköiden välillä sovitaan järjestelystä, joka koskee Uuden-Seelannin osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tämä järjestely sisältää määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; sekä

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III   JAKSO

      MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Uusi-Seelanti varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö suorittavat tehtävänsä noudattaen:

               a)

               2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

               b)

               operaatiosuunnitelmaa; sekä

               c)

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Uusi-Seelanti antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Uuden-Seelannin lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle, jolla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
   4.   Uudella-Seelannilla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisen hallinnon suhteen.
   5.   EU:n operaation komentaja voi Uutta-Seelantia kuultuaan milloin tahansa pyytää Uuden-Seelannin osallistumisen peruuttamista.
   6.   Uusi-Seelanti nimeää johtavan sotilasedustajan edustamaan sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa Uuden-Seelannin sotilasosaston päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Uusi-Seelanti vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista, jolleivät kustannukset kuulu yhteisesti rahoitettaviin tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, tehdyn neuvoston päätöksen 2008/975/YUTP (2) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 12 artiklan soveltamista.
   2.   Jos valtiosta tai valtioista, jossa tai joissa operaatio toteutetaan, oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, menetys taikka vahinko, kysymykset Uuden-Seelannin mahdollisesta vastuusta ja hyvityksestä ratkaistaan sovellettavassa, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen tai mahdollisesti sovellettavien vaihtoehtoisten järjestelyjen mukaisesti.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Uusi-Seelanti osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
   2.   Uuden-Seelannin rahoitusosuus toimintatalousarviosta lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

               a)

               se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Uuden-Seelannin BKTL:n osuutta kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Uudesta-Seelannista operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         Jos Uusi-Seelanti lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaista kaavaa sovellettaessa käytetään perusteena Uuden-Seelannin henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Uuden-Seelannin lähettämän henkilöstön lukumäärän osuutta operaation koko henkilöstön lukumäärästä.
   3.   Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Uuden-Seelannin yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että Uuden-Seelannin osallistuminen operaatioon tuottaa merkittävän panoksen varoihin ja/tai voimavaroihin, jotka ovat operaation kannalta keskeisiä; tai

               b)

               Uuden-Seelannin BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

         4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, tehdyssä päätöksessä 2008/975/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Uuden-Seelannin toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tämä järjestely sisältää määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; sekä

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV   JAKSO

      LOPPUMÄÄRÄYKSET

   13 artikla
   Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä Uuden-Seelannin asianmukaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 4 kohdan ja 8 artiklan 5 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata tässä sopimuksessa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen jommankumman osapuolen pyynnöstä.
   3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten keskinäisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   4.   Kumpi tahansa osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle osapuolelle. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

      Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

         Euroopan unionin puolesta

         Uuden-Seelannin puolesta

      (1)  EUVL L 141, 27.5.2011, p. 17.

      (2)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 96.
   EU:n JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
   Sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Uusi-Seelanti osallistuu, koskevaa EU:n neuvoston päätöstä soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä salliessa sen luopumaan mahdollisuuksien mukaan esittämästä Uudelle-Seelannille vaatimuksia niiden henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menettämisen vuoksi, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Uuden-Seelannin henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Uuden-Seelannin omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän, Uudesta-Seelannista olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         UUSI-SEELANTI
   Soveltaessaan EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n neuvoston päätöstä Uusi-Seelanti pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä salliessa sen luopumaan mahdollisuuksien mukaan esittämästä EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle EU:n jäsenvaltiolle vaatimuksia sen henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menettämisen vuoksi, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               a)

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               b)

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.


title: Neuvoston päätös 2009/1002/YUTP, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009 , Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2006/795/YUTP muuttamisesta

text:
               23.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 346/47

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/1002/YUTP,
   annettu 22 päivänä joulukuuta 2009,
   Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2006/795/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 20 päivänä marraskuuta 2006 Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä yhteisen kannan 2006/795/YUTP (1); tätä yhteistä kantaa muutettiin yhteisellä kannalla 2009/573/YUTP (2) jolla pantiin täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1874 (2009).

               (2)

               Kieltoon, joka koskee tiettyjen tuotteiden, tarvikkeiden, laitteiden, tavaroiden ja teknologian suoraa tai välillistä toimittamista, myyntiä tai siirtoa Korean demokraattiseen kansantasavaltaan, olisi sisällytettävä kaikki kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 428/2009 (3) liitteessä I luetellut kaksikäyttötuotteet ja -teknologia.

               (3)

               Neuvosto on määrittänyt henkilöitä ja yhteisöjä, jotka täyttävät yhteisen kannan 2006/795/YUTP 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyt kriteerit. Nämä henkilöt ja yhteisöt olisi sen vuoksi lisättävä kyseisen yhteisen kannan liitteissä II ja III olevaan luetteloon.

               (4)

               Yhteinen kanta 2006/795/YUTP olisi muutettava vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan yhteinen kanta 2006/795/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 1 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

                           ”c)

                           eräät muut tuotteet, tarvikkeet, laitteet, tavarat ja teknologia, jotka voisivat edistää Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmia, ballististen ohjusten ohjelmia tai muita joukkotuhoaseohjelmia tai jotka voisivat edistää sen sotilastoimia ja joihin sisältyvät kaikki kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 (4) liitteessä I luetellut kaksikäyttötuotteet ja -teknologia. Euroopan unioni toteuttaa tarvittavat toimenpiteet määrittääkseen, mitä tämän säännöksen soveltamisalaan kuuluu.

               2)

               Korvataan 4 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
               ”3.   Poikkeuksia voidaan myöntää sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien osalta, jotka

                           a)

                           ovat välttämättömiä perustarpeiden kattamiseksi, mukaan lukien elintarvikkeiden hankinta, vuokra tai kiinnelaina, lääkkeet ja sairaanhoito, verot, vakuutusmaksut ja julkisten palvelujen käyttö;

                           b)

                           on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen; tai

                           c)

                           on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

                     sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut komitealle liitteessä I lueteltujen henkilöiden ja yhteisöjen osalta aikomuksestaan sallia tarvittaessa pääsyn edellä tarkoitettuihin varoihin, muuhun rahoitusomaisuuteen ja taloudellisiin resursseihin, jollei komitea tee asiasta kielteistä päätöstä viiden työpäivän kuluessa ilmoituksen jättämisestä.
               4.   Poikkeuksia voidaan myöntää myös sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien osalta, jotka

                           a)

                           ovat välttämättömiä poikkeuksellisia kuluja varten, sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut asiasta komitealle ja komitea on hyväksynyt sen liitteessä I lueteltujen henkilöiden ja yhteisöjen osalta; tai

                           b)

                           ovat tuomioistuimen, hallintoviranomaisen tai välimiesoikeuden antaman panttioikeuden tai päätöksen kohteena, jolloin varoja ja taloudellisia resursseja voidaan käyttää kyseisen panttioikeuden tai päätöksen täyttämiseksi sen jälkeen, kun asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut asiasta komitealle liitteessä I lueteltujen henkilöiden ja yhteisöjen osalta, edellyttäen, että panttioikeus tai päätös on annettu ennen päivää, jona pakotekomitea, turvallisuusneuvosto tai neuvosto on nimennyt 1 kohdassa tarkoitetun henkilön tai yhteisön, ja että panttioikeus tai päätös ei hyödytä 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä tai yhteisöjä.”

         2 artikla
   Korvataan yhteisen kannan 2006/795/YUTP liitteet II ja III tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. CARLGREN

      (1)  EUVL L 322, 22.11.2006, s. 32.

      (2)  EUVL L 197, 29.7.2009, s. 111.

      (3)  EUVL L 134, 29.5.2009, s. 1.

      (4)  EUVL L 134, 29.5.2009, s. 1.”

      LIITE
      ”
            LIITE II
            Luettelo 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä

                        #

                        Nimi (ja mahdolliset peitenimet)

                        Tunnistamistiedot

                        Perusteet

                        1.

                        CHANG Song-taek (alias JANG Song-Taek)

                        Syntymäaika:
                        2.2.1946 tai 6.2.1946
                        (Pohjois-Hamgyŏngin maakunta)
                        Passin numero (vuodesta 2006): PS 736420617

                        Kansallisen puolustusneuvoston jäsen. Korean työväenpuolueen hallinto-osaston johtaja.

                        2.

                        CHON Chi Bu

                        Atomienergiaviraston jäsen, Yongbyonin ydintutkimuskeskuksen entinen tekninen johtaja.

                        3.

                        CHU Kyu-Chang (alias JU Kyu-Chang)

                        Syntymäaika: vuosien 1928 ja 1933 välillä

                        Puolustusteollisuusosaston ensimmäinen varajohtaja (ballistiikan ohjelma), Korean työväenpuolue, kansallisen puolustusneuvoston jäsen.

                        4.

                        HYON Chol-hae

                        Syntymäaika:
                        1934 (Mantšuria, Kiina)

                        Kansanarmeijan yleisen politiikan osaston varajohtaja (Kim Jong Ilin sotilaallinen neuvonantaja).

                        5.

                        JON Pyong-ho

                        Syntymäaika: 1926

                        Korean työväenpuolueen keskuskomitean sihteeri, keskuskomitean sotatarviketeollisuusosaston päällikkö, joka valvoo keskuskomitean toista talouskomiteaa, kansallisen puolustusneuvoston jäsen.

                        6.

                        KIM Yong-chun (alias Young-chun)

                        Syntymäaika: 4.3.1935
                        Passin numero: 554410660

                        Kansallisen puolustusneuvoston varapuheenjohtaja, kansanarmeijan ministeri, Kim Jong Ilin ydinstrategian erikoisneuvonantaja

                        7.

                        O Kuk-Ryol

                        Syntymäaika: 1931
                        (Jilinin maakunta, Kiina)

                        Kansallisen puolustusneuvoston puheenjohtaja, joka valvoo ydin- ja ballistiikan ohjelmaan tarkoitetun ulkomaisen huipputeknologian hankintaa.

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Syntymäaika: 1946

                        Korean työväenpuolueen keskuskomitean (ballistiikan ohjelmasta vastaavan) toisen talouskomitean puheenjohtaja. Kansallisen puolustusneuvoston jäsen.

                        9.

                        PAK Jae-gyong (alias Chae-Kyong)

                        Syntymäaika: 1933
                        Passin numero: 554410661

                        Kansanarmeijan yleisen politiikan osaston varajohtaja ja kansanarmeijan logistiikkatoimiston varajohtaja (Kim Jong Ilin sotilaallinen neuvonantaja).

                        10.

                        PYON Yong Rip (alias Yong-Nip)

                        Syntymäaika: 20.9.1929
                        Passin numero: 645310121
                        (myönnetty 13.09.2005)

                        Joukkotuhoaseita koskevassa biologisessa tutkimuksessa mukana olevan tiedeakatemian puheenjohtaja.

                        11.

                        RYOM Yong

                        Atomienergiaviraston (Yhdistyneiden kansakuntien nimeämä elin) johtaja, vastaa kansainvälisistä suhteista.

                        12.

                        SO Sang-kuk

                        Syntymäaika:
                        vuosien 1932 ja 1938 välillä

                        Ydinfysiikan laitoksen johtaja, Kim Il Sungin yliopisto.

            B.   Luettelo 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista yhteisöistä

                        #

                        Nimi (ja mahdolliset peitenimet)

                        Tunnistamistiedot

                        Perusteet

                        1.

                        Yongbyonin ydintutkimuskeskus

                        Ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon osallistunut tutkimuskeskus. Toimii atomienergiaviraston alaisuudessa (Yhdistyneiden kansakuntien 16.7.2009 nimeämä elin).

                        2.

                        Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                        Korea Ryongbong General Corporationin tytäryhtiö (Yhdistyneiden kansakuntien 24.4.2009 nimeämä elin), vastaa ohjuksissa mahdollisesti käytettävää alumiinijauhetta valmistavien tehtaiden hallinnoinnista.

                        3.

                        Korean Ryengwang trading corporation

                        Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, Pohjois-Korea

                        Korea Ryongbong General Corporation tytäryhtiö (Yhdistyneiden kansakuntien 24.4.2009 nimeämä elin).

                        4.

                        Sobaeku United Corp (alias Sobaeksu United Corp)

                        Valtionyhtiö, joka osallistuu arkojen tuotteiden ja laitteiden tutkimiseen ja hankintaan. Yhtiöllä on useita luonnongrafiittiesiintymiä, joista saadaan raaka-ainetta kahteen käsittelylaitokseen, jotka tuottavat grafiittikappaleita, joita voidaan käyttää ballistiikkatuotannossa.

            LIITE III
            A.   Luettelo 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä

                        1.

                        KIM Tong-un

                        Työväenpuolueen keskuskomitean joukkotuhoaseiden leviämisen rahoittamiseen osallistuvan ’virasto 39:n’ johtaja.

                  ”


title: 2013/132/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 11 päivänä tammikuuta 2013 , Euroopan keskuspankkijärjestelmässä käytettävää julkisen avaimen infrastruktuuria koskevien periaatteiden vahvistamisesta (EKP/2013/1)

text:
               16.3.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 74/30

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä tammikuuta 2013,
   Euroopan keskuspankkijärjestelmässä käytettävää julkisen avaimen infrastruktuuria koskevien periaatteiden vahvistamisesta
   (EKP/2013/1)
   (2013/132/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 12.1 artiklan yhdessä 3.1, 5, 12.3 ja 16–24 artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               EKPJ:n perussäännön 12.1 artiklan mukaan EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat ja tekee tarvittavat päätökset varmistaakseen Euroopan keskuspankkijärjestelmälle (EKPJ) ja eurojärjestelmälle perussopimuksen ja EKPJ:n perussäännön nojalla annettujen tehtävien suorittamisen. Tähän kuuluu toimivalta päättää kyseisten tehtävien suorittamisen kannalta tarpeellisen avustavan toiminnan järjestämisestä, kuten EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksissa, järjestelmissä, alustoissa ja palveluissa tallennettujen ja käsiteltyjen tietojen turvaamiseksi annettavien digitaalisten varmenteiden luomisesta ja hallinnoinnista, sekä näihin liittyvän tiedonkulun järjestämiseksi.

               (2)

               EKPJ:n perussäännön 12.3 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on lisäksi toimivalta määrittää Euroopan keskuspankin (EKP) ja sen päätöksentekoelinten sisäinen organisaatio. Näin ollen EKP:n neuvostolla on toimivalta päättää siitä, että EKP käyttää eurojärjestelmän oman julkisen avaimen infrastruktuurin luomia digitaalisia varmenteita.

               (3)

               EKPJ:n ja eurojärjestelmän jatkuvasti kehittyvien ja lisääntyvien sovellusten, järjestelmien, alustojen ja palvelujen käyttäjämäärä on kasvussa. EKP:n neuvosto katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön kehittyneempiä tietoturvapalveluja, kuten vahva todentaminen, sähköinen allekirjoitus ja salaaminen, digitaalisia varmenteita käyttäen.

               (4)

               Vain muutamilla EKPJ:n keskuspankeista on oma julkisen avaimen infrastruktuuri, ja harvoilla kolmansina osapuolina olevilla käyttäjillä, jotka toimivat yhteistyössä EKPJ:n keskuspankkien kanssa, on helppo pääsy EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteidensa (ESCB certificate acceptance framework) mukaan hyväksymään varmentajaan.

               (5)

               Eurojärjestelmä tarvitsee oman julkisen avaimen infrastruktuurin, joka voi luoda kaiken tyyppisiä digitaalisia varmenteita, kuten henkilökohtaisia ja teknisiä varmenteita, EKPJ:lle ja EKPJ:n ulkopuolisille käyttäjille, ja joka on tarpeeksi joustava mukautuakseen EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovellusten, järjestelmien, alustojen ja palvelujen kehitykseen. Tämän julkisen avaimen infrastruktuurin (jäljempänä ’EKPJ-PKI’ tai ’ESCB-PKI’) olisi täydennettävä muita sellaisten varmentajien tarjoamia palveluja, jotka EKPJ on hyväksynyt EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden mukaan tai TARGET2:ta ja TARGET2-Securities-ohjelmaa varten.

               (6)

               EKP:n neuvosto päätti 29 päivänä syyskuuta 2010 käynnistää EKPJ-PKI:tä koskevan hankkeen, jolla luodaan ja pannaan täytäntöön EKPJ-PKI, sekä osoittaa sille resurssit, jotka ovat tarpeen hankkeen loppuun saattamiseksi. Se päätti, että Banco de España kehittää, isännöi ja operoi EKPJ-PKI:tä.

               (7)

               EKPJ-PKI tukee välillisesti EKPJ:n ja eurojärjestelmän tehtävien suorittamista. Sitä hallinnoidan kolmella tasolla: EKP:n neuvosto ja johtokunta muodostavat tason 1, eurojärjestelmän keskuspankit tason 2 ja julkisen avaimen tarjoava keskuspankki tason 3.

               (8)

               Tasolla 1 EKP:n neuvosto on vastuussa EKPJ-PKI:n kehittämiseen ja operointiin tarvittavien toimintojen ja tuotteiden ohjaamisesta, hallinnosta ja kontrolloimisesta. Se on myös vastuussa EKPJ-PKI:tä koskevasta päätöksenteosta ja päättää niiden tehtävien kohdentamisesta, joita ei erityisesti ole osoitettu tasoille 2 ja 3.

               (9)

               Eurojärjestelmän keskuspankit ovat vastuussa tason 2 tehtävien suorittamisesta EKP:n neuvoston määrittelemien yleisten periaatteiden mukaisesti. Niillä on toimivalta sen osalta, miten EKPJ-PKI pannaan teknisesti täytäntöön.

               (10)

               EKPJ:n tietotekniikkakomitea ohjaa EKPJ-PKI:n kehittämistä. Se johtaa, arvioi ja kontrolloi sekä hyväksyy hankkeen tuotteet hyväksymiskriteerien mukaisesti EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden sekä EKP:n neuvoston hyväksymän laajuuden ja aikataulun perusteella.

               (11)

               Tasolla 3 Banco de España on nimitetty EKPJ-PKI:n tarjoavaksi keskuspankiksi, joka suorittaa EKP:n neuvoston määrittelemissä yleisissä periaatteissa sille osoitetut tehtävät. EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki on ottanut käyttöön teknisen infrastruktuurin sekä turvalliset laitteet ja palvelut, joita tarvitaan julkisen avaimen luomiseksi ja käyttämiseksi seuraavien säädösten mukaan: a) sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/93/EY (1) täytäntöönpaneva kansallinen lainsäädäntö, soveltuvin osin; b) yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (2) täytäntöönpaneva kansallinen lainsäädäntö, soveltuvin osin; c) yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001 (3).

               (12)

               Digitaaliset varmenteet ovat olennaisen tärkeitä käytettäessä sovelluksia sekä todentamismekanismina sähköisten allekirjoitusten täytäntöönpanemiseksi että julkiseen avaimeen pohjautuvassa salauksessa. Tästä syystä EKPJ-PKI:ssä otetaan huomioon jo olemassa olevat EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovellukset, järjestelmät, alustat ja palvelut sekä tämänhetkiset EKPJ:n hankkeet, millä varmistutaan siitä, että näiden kaikkien tarpeet otetaan huomioon.

               (13)

               Euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit voivat päättää käyttää EKPJ-PKI:n luomia varmenteita ja tarjoamia palveluita,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               1.

               ’varmenteella’ tai ’digitaalisella varmenteella’ varmentajan luomaa sähköistä tiedostoa, joka kytkee julkisen avaimen tiettyyn varmenteen haltijaan ja jota käytetään kaikkiin tai johonkin seuraavista: a) vahvistamaan julkisen avaimen kuuluminen tietylle varmenteen haltijalle; b) todentamaan varmenteen haltija; c) tarkastamaan varmenteen haltijan allekirjoitus; d) salaamaan varmenteen haltijalle osoitettu sanoma; e) vahvistamaan varmenteen haltijan käyttöoikeus EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksiin, järjestelmiin, alustoihin ja palveluihin. Kaikki tässä päätöksessä olevat viittaukset varmenteeseen tai digitaaliseen varmenteeseen viittaavat myös tietovälineisiin, joissa varmennetta tai digitaalista varmennetta säilytetään;

               2.

               ’EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksilla, järjestelmillä, alustoilla ja palveluilla’ niitä sovelluksia, järjestelmiä, laitealustoja ja IT-palveluita, joita EKPJ ja/tai eurojärjestelmä käyttävät suorittaessaan niille perussopimuksen ja EKPJ:n perussäännön nojalla annettuja tehtäviä;

               3.

               ’julkisen avaimen infrastruktuurilla’ sitä yksilöiden, menettelytapojen, menetelmien ja tietokonejärjestelmien muodostamaa kokonaisuutta, joka on tarpeen todentamista, salaamista, eheyttä ja kiistattomuutta koskevien palveluiden tarjoamiseksi käyttämällä julkiseen ja yksityiseen avaimeen perustuvaa salausta sekä digitaalisia varmenteita;

               4.

               ’käyttäjällä’ varmenteen haltijaa tai varmenteeseen luottavaa osapuolta taikka molempia;

               5.

               ’todentamisella’ varmenteen hakijan tai varmenteen haltijan henkilöllisyyden vahvistamisessa käytettävää menettelyä;

               6.

               ’EKPJ:n keskuspankilla’ eurojärjestelmän keskuspankkia tai euroalueen ulkopuolista kansallista keskuspankkia;

               7.

               ’eurojärjestelmän keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro, EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki mukaan lukien, tai EKP:tä;

               8.

               ’EKPJ-PKI:n tarjoavalla keskuspankilla’ EKP:n neuvoston nimittämää kansallista keskuspankkia, joka huolehtii EKPJ-PKI:n kehittämisestä ja EKPJ-PKI:n palveluiden tarjoamisesta eurojärjestelmän keskuspankkien puolesta ja hyväksi;

               9.

               ’euroalueen ulkopuolisella kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö ei ole euro;

               10.

               ’EKPJ-PKI:n varmentajalla’ luotettua tahoa, joka luo, hallinnoi, sulkee ja uusii varmenteita EKPJ:n keskuspankkien tai eurojärjestelmän keskuspankkien puolesta EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden mukaisesti;

               11.

               ’EKPJ-PKI:n vahvistajalla’ luotettua tahoa, joka tarjoaa tietoa EKPJ-PKI:n varmentajan luomien varmenteiden oikeellisuudesta;

               12.

               ’varmenteen haltijalla’ luonnollista henkilöä, jota varmenne edustaa ja jolle on annettu digitaalinen varmenne, tai teknisen komponentin hallinnoijaa, joka on hyväksynyt EKPJ-PKI:n varmentajan tekniselle komponentille luoman digitaalisen varmenteen, taikka molempia;

               13.

               ’EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteilla’ (ESCB certificate acceptance framework) EKPJ:n tietotekniikkakomitean laatimia kriteerejä, joilla tunnistetaan sellaiset sekä EKPJ:n sisäiset että ulkopuoliset varmentajat, joihin EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovellukset, järjestelmät, alustat ja palvelut voivat luottaa;

               14.

               ’rekisteröijällä’ luotettua tahoa, joka vahvistaa varmenteen hakijan henkilöllisyyden ennen kuin EKPJ-PKI:n varmentaja luovuttaa varmenteen;

               15.

               ’varmenteeseen luottavalla osapuolella’ varmenteen hyväksyvää ja siihen luottavaa muuta luonnollista henkilöä tai yhteisöä kuin varmenteen haltijaa;

               16.

               ’sisäisen tarkastuksen periaatteilla’ EKP:n verkkosivuilla (4) julkaistuja EKP:n neuvoston 7 päivänä lokakuuta 1998 antamia EKPJ:n sisäisen tarkastuksen periaatteita;

               17.

               ’varmenteen hakijalla’ luonnollista henkilöä, joka hakee varmennetta tai teknistä komponenttia itselleen;

               18.

               ’teknisellä komponentilla’ ohjelmistoja tai laitteita, jotka voidaan yksilöidä käyttämällä digitaalisia varmenteita.

         2 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tällä päätöksellä luodaan EKPJ-PKI:tä koskevat periaatteet. EKPJ-PKI on eurojärjestelmän omistama julkisen avaimen infrastruktuuri, jonka EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki, joka luo, hallinnoi, sulkee ja uusii varmenteet EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden mukaisesti, on kehittänyt eurojärjestelmän keskuspankkien puolesta ja hyväksi.
   2.   Koska EKPJ-PKI:n palvelut saattavat vaikuttaa varmenteeseen luottaviin osapuoliin, säädetään tällä päätöksellä myös ehdoista, joiden täyttyessä tällaiset osapuolet voivat luottaa EKPJ-PKI:n varmenteisiin.
   3 artikla
   EKPJ-PKI:n soveltamisala ja tavoitteet
   1.   EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksia, järjestelmiä, alustoja ja palveluita, joiden kriittisyys on keskitasoa tai korkeampi, voidaan käyttää ja niihin voidaan päästä vain, jos käyttäjä on todennettu sellaisen varmentajan luomalla ja hallinnoimalla varmenteella, jonka EKPJ on hyväksynyt EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden mukaisesti, mukaan lukien EKPJ-PKI:n varmentaja, tai jonka EKPJ on hyväksynyt TARGET2:ta ja TARGET2-Securities-ohjelmaa varten.
   2.   EKPJ-PKI:n varmentaja luo digitaaliset varmenteet ja tarjoaa muut digitaalisen varmenteen palvelut EKPJ:n keskuspankkien tai niiden kanssa työskentelevien kolmansien osapuolien varmenteen haltijoille, jotta näillä on turvattu pääsy ja käyttöoikeus EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksiin, järjestelmiin, alustoihin ja palveluihin.
   3.   EKPJ-PKI tarjoaa seuraavia varmennepalveluita:

               a)

               varmenteen luominen ja luovuttaminen, uusiminen ja sulkeminen sekä varmenteen voimassaolon vahvistaminen eri varmennetyyppien osalta;

               b)

               varmenteiden luominen todentamiseen, sähköiseen allekirjoittamiseen ja salaamiseen EKPJ:n käyttäjille ja EKPJ:n ulkopuolisille käyttäjille sekä teknisten varmenteiden luominen;

               c)

               yksityisen avaimen palauttaminen; tämä mahdollistaa julkiseen avaimeen perustuvan salatun tiedon palauttamisen varmenteen katoamistapauksissa;

               d)

               tarvittaessa salaamisvälineiden hallinnointi ja toimittaminen varmenteen haltijoille;

               e)

               tietojen antaminen EKPJ-PKI:n varmenteen hallinnointimenettelyjä koskevista säännöistä sekä sellaisen teknisen tuen antaminen EKPJ:n projektipäälliköille, jolla autetaan heitä integroimaan EKPJ-PKI:n varmenteet sovelluksiinsa.

         Tulevaisuudessa voidaan lisätä muita palveluita EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovellusten, järjestelmien, alustojen ja palveluiden tarpeiden mukaan.
   4 artikla
   EKPJ-PKI:n periaatteet
   1.   EKPJ-PKI:n tarjoavan keskuspankin ja muiden eurojärjestelmän keskuspankkien EKPJ-PKI:n täytäntöönpanoon, toimintaan ja käyttöön liittyvät velvollisuudet ja toiminnot määritellään tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa ja ne tarkennetaan EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikassa ja EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvauksessa, jollei tästä päätöksestä muuta johdu.
   2.   Tasojen 2 ja 3 väliseen sopimukseen kuuluu palvelutasosopimus ja se sisältää EKPJ-PKI:n tarjoavan keskuspankin ja eurojärjestelmän keskuspankkien välisen sopimuksen niiden velvollisuuksista ja toiminnoista. Tasojen 2 ja 3 välinen sopimus toimitetaan hyväksyttäväksi EKP:n neuvostolle, jonka jälkeen EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki ja eurojärjestelmän keskuspankit allekirjoittavat sen.
   3.   Palvelutasosopimuksessa määritellään toisaalta niiden EKPJ-PKI:hin liittyvien palvelujen taso, jotka EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki tarjoaa eurojärjestelmälle, ja toisaalta niiden EKPJ-PKI:hin liittyvien palvelujen taso, jotka eurojärjestelmä tarjoaa euroalueen ulkopuolisille kansallisille keskuspankeille ja kolmansille osapuolille.
   4.   EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvaus on sääntökokonaisuus, joka kattaa sähköisten allekirjoitusten koko elinkaaren ensimmäisestä hakemuksesta käytön päättymiseen tai peruuttamiseen sekä varmenteen hakijan tai haltijan, EKPJ-PKI:n varmentajan ja varmenteeseen luottavan osapuolen väliset suhteet. Sitä sovelletaan direktiivin 1999/93/EY soveltamisalaan kuuluviin sähköisiin allekirjoituksiin ja direktiivin soveltamisalan ulkopuolisiin sähköisiin allekirjoituksiin. Siinä määritellään myös kaikkien osapuolten roolit ja velvollisuudet sekä perustetaan varmenteiden luomista ja hallinnointia koskevat menettelytavat. Se on tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen liitteenä.
   5.   EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikka on sääntökokonaisuus, joka soveltuu jokaiseen annettuun varmennetyyppiin. Kukin sääntökokonaisuus koskee EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvauksen täytäntöönpanoyksityiskohtia kunkin annettavan varmennetyypin osalta. EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikka on tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen liitteenä.
   6.   EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikka ja EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvaus julkaistaan EKPJ-PKI:n verkkosivuilla (5).
   7.   EKPJ-PKI:n varmentajaa, sen tunniste mukaan luettuna, ja sen teknisiä komponentteja koskevat tiedot esitetään tämän päätöksen liitteessä.
   5 artikla
   EKPJ-PKI:n tarjoavan keskuspankin toimivalta ja tehtävät
   1.   EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki vastaa EKPJ-PKI:n operoinnista ja ylläpidosta eurojärjestelmän keskuspankkien hyväksi, mukaan lukien sen isännöinti, operointi ja hallinnointi, joita suoritetaan tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen mukaisesti. EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki toimittaa erityisesti varmenteita ja suorittaa EKPJ-PKI:n liittyviä palveluja liiketoiminnan vaatimusten ja teknisten eritelmien mukaisesti, kuten EKPJ:n varmenteen hyväksymisperiaatteiden ja tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa vahvistettujen vaatimusten ja eritelmien mukaisesti.
   2.   EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki perustaa organisaation, jota tarvitaan varmenteiden luomista, jakelua ja hallinnointia varten, ja varmistaa, että tätä infrastruktuuria pidetään yllä. Tätä tarkoitusta varten EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki voi tietotekniikkakomiteaa kuultuaan hyväksyä sisäistä organisaatiotaan ja hallintoaan koskevia sääntöjä.
   3.   EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki toimii EKPJ-PKI:n varmentajana ja EKPJ-PKI:n vahvistajana.
   4.   Tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa vahvistetaan EKPJ-PKI:n tarjoavaan keskuspankkiin sovellettavat vastuuperusteet.
   6 artikla
   Eurojärjestelmän keskuspankkien toimivalta ja tehtävät
   1.   Kukin eurojärjestelmän keskuspankki on vastuussa omien varmenteen haltijoidensa tunnistamisesta. Se perustaa tätä tehtävää hoitamaan rekisterinpitäjän, jolla on toimivalta rekisteröidä kolmansina osapuolina olevat käyttäjät.
   2.   Kukin eurojärjestelmän keskuspankki toimii varmenteeseen luottavana osapuolena niiden salausta ja sähköistä allekirjoitusta koskevien varmenteiden osalta, joita EKPJ-PKI luo eurojärjestelmän muille keskuspankeille tai kolmansissa osapuolissa oleville varmenteen haltijoille.
   3.   Kukin EKPJ-PKI:n palveluja käyttävä eurojärjestelmän keskuspankki toimii rekisteröijänä varmenteen hakijoihin nähden ja varmistaa, että varmenteen hakijat hyväksyvät käyttöehdot ja soveltavat niitä; käyttöehdot on vahvistettu EKPJ-PKI:n varmentajan palveluja koskevassa hakulomakkeessa.
   7 artikla
   Eurojärjestelmän keskuspankkien, kolmansien osapuolten ja varmenteen haltijoiden väliset suhteet
   Kukin eurojärjestelmän keskuspankki huolehtii järjestelyistä, jotka koskevat kolmansien osapuolten turvattua pääsyä EKPJ:n ja eurojärjestelmän sovelluksiin, järjestelmiin, alustoihin ja palveluihin ja niiden suojattua käyttöä EKPJ-PKI:n varmenteiden käytön avulla. Nämä järjestelyt koskevat yksinomaan asianomaisen eurojärjestelmän keskuspankin ja EKPJ-PKI:n varmenteita käyttävien kolmansien osapuolten välistä suhdetta. Kaikkien kolmansien osapuolten on noudatettava EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikkaa, EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvausta ja käyttöehtoja, jotka vahvistetaan EKPJ-PKI:n varmentajan palveluja koskevassa hakulomakkeessa.
   8 artikla
   Suhteet varmenteeseen luottaviin osapuoliin
   Tämän päätöksen nojalla annettua digitaalista varmennetta voi käyttää sillä edellytyksellä, että varmenteeseen luottava osapuoli

               a)

               vahvistaa varmenteen voimassaolon, sekä sen, ettei varmenteen käyttöä ole keskeytetty tai ettei varmennetta ole suljettu käyttämällä voimassa olevia sulkutietoja;

               b)

               noudattaa kaikkia varmenteessa yksilöityjä käyttörajoituksia; ja

               c)

               hyväksyy EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvauksen ja sovellettavat EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikat.

         9 artikla
   Oikeudet EKPJ-PKI:hin
   1.   EKPJ-PKI on kokonaan eurojärjestelmän keskuspankkien omistuksessa.
   2.   Tämän vuoksi EKPJ-PKI:n tarjoavan keskuspankin on annettava eurojärjestelmän keskuspankeille, siinä määrin kuin se on sovellettavan lainsäädännön mukaan mahdollista, kaikki lisenssit, jotka koskevat immateriaalioikeuksia, joita tarvitaan, jotta eurojärjestelmän keskuspankit kykenevät käyttämään EKPJ-PKI:tä ja sen komponentteja ja kaikkia EKPJ-PKI:n palveluja, ja tarjottava myös EKPJ-PKI:n palveluja kolmansille osapuolille EKPJ-PKI:n varmentamisen menettelytapakuvauksen ja EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikan mukaisesti. EKPJ-PKI:n tarjoava keskuspankki ottaa kantaakseen vastuun eurojärjestelmän keskuspankeille osoitetuista kolmansien osapuolten korvausvaateista, jotka liittyvät tällaisten immateriaalioikeuksien loukkaamiseen.
   3.   Eurojärjestelmän keskuspankkien oikeudet EKPJ-PKI:hin määritellään yksityiskohtaisemmin tasojen 2 ja 3 välillä tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa.
   10 artikla
   Eurojärjestelmän keskuspankkien vastuu käyttäjiä kohtaan
   1.   Elleivät eurojärjestelmän keskuspankit osoita, että ne eivät ole toimineet tuottamuksellisesti, ne vastaavat EKPJ-PKI:hin liittyvien tehtäviensä ja vastuualueidensa mukaisesti kaikesta vahingosta, jota aiheutuu käyttäjälle, joka on perustellusti luottanut hyväksyttyyn varmenteeseen, sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 1999/93/EY, siltä osin kuin kyseessä on

               a)

               hyväksyttyyn varmenteeseen sisältyvien tietojen oikeellisuus varmenteen luomishetkenä ja se, sisältääkö varmenne kaikki hyväksytyn varmenteen, sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 1999/93/EY, osalta säädetyt yksityiskohtaiset tiedot;

               b)

               sen varmistaminen, että hyväksytyn varmenteen luomishetkellä siinä yksilöidyllä varmenteen haltijalla oli allekirjoituksen luomiseen käytettävät tiedot, jotka vastasivat annettuja tai varmenteessa yksilöityjä allekirjoituksen vahvistamiseen käytettäviä tietoja;

               c)

               sen varmistaminen, että allekirjoituksen luova laite ja allekirjoituksen vahvistava laite täydentävät toisiaan, jos EKPJ-PKI luo molemmat välineet; tai

               d)

               mikä tahansa hyväksytyn varmenteen sulkemiseen liittyvä virhe.

         2.   Eurojärjestelmän keskuspankit eivät anna sitoumuksia eivätkä takuita eivätkä hyväksy vahingonkorvausvastuuta käyttäjiin nähden, ellei siitä nimenomaisesti säädetä tässä päätöksessä ja EKPJ-PKI:n varmennuspolitiikassa.
   11 artikla
   Euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien osallistuminen EKPJ-PKI:hin
   1.   Euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankki voi toimia rekisteröijänä sisäisiin käyttäjiinsä nähden samoin kuin kolmansina osapuolina oleviin käyttäjiin nähden, ja se voi perustaa rekisterinpitäjän suorittamaan tämän toimen.
   2.   Euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankki voi EKP:n neuvoston suostumuksella myös päättää käyttää EKPJ-PKI:n palveluja samoin edellytyksin kuin eurojärjestelmän keskuspankit. Tätä tarkoitusta varten euroalueen ulkopuolisen kansallisen keskuspankin on toimitettava EKP:n neuvostolle ilmoitus, jossa se vahvistaa noudattavansa tässä päätöksessä ja tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa määrättyjä velvoitteita. Euroalueen ulkopuolisesta kansallisesta keskuspankista ei tule EKPJ-PKI:n yhteisomistajaa, eikä se ole velvollinen suorittamaan maksuja EKPJ-PKI:n rahoituskehyksen mukaisesti.
   12 artikla
   Tietosuoja
   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat sovellettavaa tietosuojalainsäädäntöä käsitellessään henkilötietoja EKPJ-PKI:hin liittyviä tehtäviä hoitaessaan.
   13 artikla
   Tarkastukset
   EKPJ-PKI:n tarkastukset suoritetaan sisäisen tarkastuksen periaatteissa vahvistettujen periaatteiden ja järjestelyjen mukaisesti. Ne eivät vaikuta eurojärjestelmän keskuspankkeihin sovellettaviin tai niiden hyväksymiin sisäisiin tarkastuksiin ja sisäisen tarkastuksen periaatteisiin.
   14 artikla
   Rahoitusjärjestelyt
   Eurojärjestelmän keskuspankit vastaavat EKPJ-PKI:n kehittämis- ja toimintakuluista siten kuin EKPJ-PKI:n rahoituskehyksessä tarkemmin määritetään.
   15 artikla
   EKP:n johtokunnan asema
   1.   Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn päätöksen EKP/2004/2 (6) 17.3 artiklan mukaisesti EKP:n neuvosto siirtää EKP:n johtokunnalle toimivaltansa toteuttaa kaikki ne toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi, jotka ovat tarpeen EKPJ-PKI:n tehokkuuden ja turvallisuuden kannalta, ja hyväksyä muutoksia, jotka liittyvät EKPJ-PKI:n ja EKPJ-PKI:n palvelujen teknisiin seikkoihin, joista määrätään tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen liitteissä, otettuaan tietotekniikkakomitean ja tarvittaessa eurojärjestelmän tietotekniikan ohjauskomitean näkemykset huomioon.
   2.   EKP:n johtokunta ilmoittaa EKP:n neuvostolle viipymättä kaikista toimenpiteistä, joita se toteuttaa 1 kohdan nojalla, ja noudattaa kaikkia EKP:n neuvoston tältä osin tekemiä päätöksiä.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä tammikuuta 2013.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EYVL L 13, 19.1.2000, s. 12.

      (2)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (4)  www.ecb.europa.eu

      (5)  http://pki.escb.eu

      (6)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33.

      LIITE

         EKPJ-PKI:n varmentajaa koskevat tiedot, mukaan lukien tunnistaminen, ja sen tekniset komponentit

      EKPJ-PKI:n varmentaja nimetään varmenteessa varmenteen luojaksi, ja sen yksityistä avainta käytetään varmenteiden allekirjoittamiseen. EKPJ-PKI:n varmentaja vastaa

                  i)

                  yksityisen ja julkisen avaimen varmenteiden luomisesta;

                  ii)

                  varmenteiden sulkulistojen julkaisemisesta;

                  iii)

                  avainparien luomisesta liittyen erityisiin varmenteisiin, esim. varmenteisiin, jotka edellyttävät avaimen toivuttamista; ja

                  iv)

                  kokonaisvastuun kantamisesta EKPJ-PKI:n ylläpitämisen osalta sekä varmistaa, että kaikki EKPJ-PKI:n operoinnin edellyttämät vaatimukset täytetään.

            EKPJ-PKI:n varmentaja kattaa kaikki luonnolliset henkilöt, menettelytavat, menetelmät ja tietokonejärjestelmät, joiden tehtäviin kuuluu digitaalisten varmenteiden luominen ja niiden luovuttaminen varmenteen haltijoille.
      EKPJ-PKI:n varmentaja koostuu kahdesta teknisestä komponentista:

                  —

                     EKPJ-PKI:n juurivarmentaja Tämä varmentaja luo varmennushierarkian ylimmällä tasolla varmenteita vain itselleen ja alaisuudessaan oleville varmentajille. Se on toiminnassa vain toimiessaan omalla suppeasti määritellyllä vastuualueellaan. Tärkeimmät sitä koskevat tiedot ovat seuraavat:

                                 Distinguished name (DN-nimi)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Sarjanumero)

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                 Distinguished name of issuer (Yksilöivä nimi)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Voimassaoloaika)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                 Message digest (SHA-1) (Tiivistealgoritmi (SHA-1))

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     EKPJ-PKI:n online-varmentaja: Tämä varmentaja toimii varmennushierarkian toiseksi ylimmällä tasolla EKPJ-PKI:n juurivarmentajan alaisuudessa. Se vastaa EKPJ-PKI:n varmenteiden luomisesta käyttäjille. Tärkeimmät sitä koskevat tiedot ovat seuraavat:

                                 Distinguished name (DN-nimi)

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Sarjanumero)

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                 Distinguished name of issuer (Yksilöivä nimi)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Voimassaoloaika)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                 Message digest (SHA-1) (Tiivistealgoritmi (SHA-1))

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: 2004/823/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä marraskuuta 2004, Moldovan tasavallan liittymisestä Kanadan, Ruotsin, Ukrainan ja Amerikan yhdysvaltojen välillä 25 päivänä lokakuuta 1993 tehtyyn sopimukseen tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta Ukrainaan

text:
               3.12.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 358/10

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 22 päivänä marraskuuta 2004,
   Moldovan tasavallan liittymisestä Kanadan, Ruotsin, Ukrainan ja Amerikan yhdysvaltojen välillä 25 päivänä lokakuuta 1993 tehtyyn sopimukseen tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta Ukrainaan
   (2004/823/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yhtenä osapuolena toimivien Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön liittymisestä 25 päivänä lokakuuta 1993 tehtyyn Kanadan, Ruotsin, Ukrainan ja Amerikan yhdysvaltojen sopimukseen Ukrainan tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1766/98 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1, 3 ja 4 kohdan,
   ottaa huomioon yhtenä sopimuspuolena toimivien Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan yhteisön liittymisestä vuonna 1993 tehtyyn Kanadan, Ruotsin, Ukrainan ja Amerikan yhdysvaltojen sopimukseen Ukrainan tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun komission asetuksen (Euratom) N:o 2387/98 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo, että

               (1)

               Kanada, Ruotsi, Ukraina ja Amerikan yhdysvallat tekivät 25 päivänä lokakuuta 1993 sopimuksen tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta Ukrainaan, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Asetuksilla (EY) N:o 1766/98 ja (Euratom) N:o 2387/98 sopimukseen liittyivät yhtenä sopimuspuolena toimien Euroopan yhteisö ja Euroopan atomienergiayhteisö, jäljempänä ’yhteisöt’.

               (3)

               Moldovan tasavalta talletti 12 päivänä helmikuuta 2004 keskuksen sihteeristöön liittymisasiakirjan Moldovan liittymisestä sopimukseen. Sopimuksen XIII artiklan mukaisesti keskuksen hallintoneuvoston tehtävänä on tämän liittymisen hyväksyminen.

               (4)

               Yhteisöjä edustavat keskuksen hallintoneuvostossa neuvoston puheenjohtaja ja komissio. Sopimuksen XIII artiklan piiriin kuuluvien asioiden osalta yhteisöjen kannan määrittää neuvosto ja sen ilmoittaa yleensä puheenjohtaja,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Euroopan yhteisöjen puolesta hyväksytään Moldovan tasavallan liittyminen Kanadan, Ruotsin, Ukrainan ja Amerikan yhdysvaltojen väliseen 25 päivänä lokakuuta 1993 tehtyyn sopimukseen tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta Ukrainaan.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa keskuksen hallintoneuvostossa, että yhteisöt hyväksyvät Moldovan tasavallan liittymisen sopimukseen.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä marraskuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. R. BOT

      (1)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 2.

      (2)  EYVL L 297, 6.11.1998, s. 4.


title: Neuvoston päätös 2014/42/YUTP, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014 , Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta annetun päätöksen 2012/281/YUTP muuttamisesta

text:
               29.1.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 26/42

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/42/YUTP,
   annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,
   Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta annetun päätöksen 2012/281/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto antoi 29 päivänä toukokuuta 2012 päätöksen 2012/281/YUTP (1) Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa ulkoavaruustoiminnan kansainvälistä käytännesäännöstöä koskevan unionin ehdotuksen tukemisesta.

               (2)

               Päätöksessä 2012/281/YUTP säädetään enintään kolmen monenvälisen asiantuntijakokouksen järjestämisestä kansainvälisestä käytännesäännöstöehdotuksesta keskustelemiseksi.

               (3)

               Tällaiset monenväliset asiantuntijakokoukset on pidetty Wienissä kesäkuussa 2012, Kiovassa toukokuussa 2013 ja Bangkokissa marraskuussa 2013.

               (4)

               Bangkokissa pidetyn onnistuneen monenvälisen asiantuntijakokouksen jälkeen kävi ilmeiseksi, että kansainvälinen yhteisö pitäisi tervetulleena neljännen ja viimeisen monenvälisen asiantuntijakokouksen järjestämistä. Tällainen kokous voitaisiin järjestää Afrikassa.

               (5)

               Neljäs ja viimeinen monenvälinen asiantuntijakokous voitaisiin järjestää päätöksessä 2012/281/YUTP ilmoitetun alkuperäisen rahoitusohjeen puitteissa eikä se näin ollen edellyttäisi lisäresursseja.

               (6)

               Päätös 2012/281/YUTP olisi sen vuoksi muutettava, jotta voidaan järjestää neljäs ja viimeinen monenvälinen asiantuntijakokous, ja päätöksen soveltamisaikaa olisi vastaavasti jatkettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2012/281/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 2 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

                           ”b)

                           Enintään neljän monenvälisen asiantuntijakokouksen, joissa keskustellaan kansainvälisestä käytännesäännöstöehdotuksesta, järjestäminen.”

               2)

               Korvataan 6 artiklan toinen alakohta seuraavasti:
               ”Sen voimassaolo päättyy 28 kuukauden kuluttua 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä, tai kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen hyväksymispäivästä, jos rahoitussopimusta ei ole sinä aikana tehty.”

               3)

               Muutetaan liite seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 1 kohdan (Yleiset puitteet ja tavoitteet) neljännen kappaleen ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

                                       ”—

                                       Neuvottelemaan mahdollisimman monen maan, jotka ovat tai eivät vielä ole aktiivisia avaruuskysymyksissä, kanssa keskustellakseen kyseisestä ehdotuksesta ja kootakseen näiden maiden näkemyksiä, varsinkin järjestämällä enintään neljä monenvälistä asiantuntijakokousta, joissa keskustellaan tästä ehdotuksesta,”

                           b)

                           Korvataan 2.3 kohdan otsikko seuraavasti:
                           ”2.3.   Hanke 3: Järjestetään (enintään) neljä monenvälistä kokousta, joissa keskustellaan kansainvälisestä käytännesäännöstöehdotuksesta”

                           c)

                           Korvataan 2.3.3 kohta seuraavasti:
                           ”2.3.3   Hankkeen kuvaus
                           Järjestetään (enintään) neljä monenvälistä kokousta.

                                       —

                                       Ehdotetaan, että kyseisistä kokouksista ensimmäiset kaksi järjestettäisiin Euroopassa ja seuraavat kaksi Euroopan ulkopuolella. Päätöksen tekee korkea edustaja UNIDIRin toimittamien ehdotusten pohjalta.

                                       —

                                       Korkea edustaja päättää kokoonpanosta, esityslistasta ja osallistumisesta UNIDIRin toimittaman ehdotuksen pohjalta.”

                           d)

                           Korvataan 5 kohdan (Voimassaoloaika) ensimmäinen kappale seuraavasti:
                           ”Tämän hankkeen toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 28 kuukautta.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         G. STOURNARAS

      (1)  EUVL L 140, 30.5.2012, s. 68.


Avis juridique important

|

32000D0577

2000/577/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä syyskuuta 2000, alueiden komitean neljän italialaisen jäsenen ja seitsemän varajäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 243 , 28/09/2000 s. 0033 - 0033

Neuvoston päätös,tehty 18 päivänä syyskuuta 2000,alueiden komitean neljän italialaisen jäsenen ja seitsemän varajäsenen nimeämisestä(2000/577/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,ottaa huomioon alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen(1),sekä katsoo, että alueiden komiteassa on vapautunut neljä varsinaisen jäsenen paikkaa Vannino Chitin, Salvatore Distason, Giuseppe Nisticon ja Antonio Rastrellin erottua ja seitsemän varajäsenen paikkaa Piero Badalonin, Bruno Bracalenten, Angelo Raffaele Dinardon, Giancarlo Morin, Federico Palomban, Emilio Sabattinin ja Marcello Venezialen erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 7 päivänä kesäkuuta, 26 päivänä kesäkuuta, 6 päivänä heinäkuuta ja 28 päivänä elokuuta 2000, jaottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään:a) alueiden komitean varsinaisiksi jäseniksi:Claudio Martini Vannino Chitin tilalle,Raffaele Fitto Salvatore Distason tilalle,Giuseppe Chiaravalloti Giuseppe Nisticon tilalle,Antonio Bassolino Antonio Rastrellin tilalle,b) alueiden komitean varajäseniksi:Francesco Storace Piero Badalonin tilalle,Maria Rita Lorenzetti Bruno Bracalenten tilalle,Filippo Bubbico Angelo Raffaele Dinardon tilalle,Sandro Biasotti Giancarlo Morin tilalle,Mario Floris Federico Palomban tilalle,Flavio Delbono Emilio Sabattinin tilalle,Giovanni Di Stasi Marcello Venezialen tilallenäiden jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2002 saakka.Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. Védrine(1) EYVL L 28, 4.2.1998, s. 19.