title: Neuvoston päätös 2012/422/YUTP, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012 , Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tukemisesta

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 196/67

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/422/YUTP,
   annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012,
   Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tukemisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 31 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unioni panee aktiivisesti täytäntöön 12 päivänä joulukuuta 2003 vahvistettua joukkotuhoaseiden leviämisen vastaista EU:n strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, joita ovat monenvälisen järjestelmän tehostaminen sekä kansainvälisen ja alueellisen vakauden edistäminen.

               (2)

               Unioni on sitoutunut monenväliseen sopimusjärjestelmään, joka on sekä oikeudellinen että normatiivinen perusta kaikille aseiden leviämisen vastaisille toimille. Unionin politiikkana on jatkaa nykyisten aseidenriisunta- ja asesulkunormien täytäntöönpanoa sekä niiden saattamista yleismaailmallisiksi. Unioni avustaa kolmansia maita niille monenvälisten yleissopimusten ja järjestelmien nojalla kuuluvien velvollisuuksien täyttämisessä.

               (3)

               Pariisissa 13 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyn Välimeri-huippukokouksen julkilausumalla perustettiin Välimeren unioni ja vahvistettiin uudelleen yhteinen pyrkimys saavuttaa rauha ja alueellinen turvallisuus 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä Euro–Välimeri-kokouksessa hyväksytyn Barcelonan julistuksen mukaisesti, jossa muun muassa edistetään alueellista turvallisuutta tukemalla ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden leviämisen estämistä liittymällä erilaisiin kansainvälisiin ja alueellisiin asesulkujärjestelmiin sekä asevalvonta- ja aseidenriisuntasopimuksiin, kuten ydinaseiden leviämisen estämisestä tehtyyn sopimukseen, jäljempänä ‧ydinsulkusopimus‧, kemiallisten aseiden kieltämistä koskevaan yleissopimukseen, biologisten ja toksiiniaseiden kieltämistä koskevaan yleissopimukseen, sopimukseen täydellisestä ydinkoekiellosta ja/tai alueellisiin järjestelyihin, kuten ydinaseettomiin vyöhykkeisiin, niiden todentamisjärjestelmät mukaan lukien, ja toimimalla niiden mukaisesti, sekä täyttämällä vilpittömässä mielessä asevalvontaa, aseidenriisuntaa ja asesulkua koskevien yleissopimusten mukaiset sitoumukset.

               (4)

               Välimeren unionin osapuolten tavoitteena on saada aikaan keskinäisesti ja tehokkaasti todennettavissa oleva Lähi-idän vyöhyke, jolla ei ole joukkotuhoaseita (ydinaseita, kemiallisia aseita tai biologisia aseita) eikä niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä. Tämän lisäksi osapuolet tarkastelevat käytännön toimia muun muassa ydinaseiden, kemiallisten aseiden ja biologisten aseiden leviämisen sekä tavanomaisten aseiden liiallisen keskittymisen estämiseksi.

               (5)

               Euroopan unioni järjesti 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2008 Pariisissa Lähi-idän turvallisuutta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja aseidenriisuntaa koskevan seminaarin, johon kokoontui alueen valtioiden ja unionin jäsenvaltioiden sekä akateemisen yhteisön ja kansallisten ydinenergiajärjestöjen edustajia. Osallistujat kannustivat unionia edistämään keskustelun jatkamista eri foorumeilla ja pyrkimään asteittain virallisempaan muotoon, joka käsittäisi hallitusten virkamiesten välisiä keskusteluja, ja ottamaan lähtökohdaksi Barcelonan prosessin, mutta maantieteellisesti laajemmassa muodossa.

               (6)

               Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi korosti vuonna 1995 antamansa Lähi-itää koskevan päätöslauselman, jäljempänä ‧vuoden 1995 päätöslauselma‧, täydelliseen täytäntöönpanoon johtavan prosessin merkitystä. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi konferenssi vahvisti käytännön toimia, muun muassa kaikkien vuoden 1995 päätöslauselman täytäntöönpanon tukemiseksi tarkoitettujen tarjousten tarkastelun, mukaan lukien unionin tarjous isännöidä kesäkuussa 2008 järjestetyn seminaarin seurantaseminaaria.

               (7)

               Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi tunnusti lisäksi kansalaisyhteiskunnan merkittävän osuuden vuoden 1995 päätöslauselman täytäntöönpanossa ja rohkaisi kaikkiin tätä koskeviin toimiin.

               (8)

               Unioni järjesti Brysselissä 6 ja 7 päivänä heinäkuuta 2011 seminaarin, joka käsitteli luottamusta lisäävien toimien edistämistä ja tukea prosessille, jonka tarkoituksena on perustaa Lähi-itään joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke; seminaariin osallistui alueen valtioiden johtavia edustajia, ydinsulkusopimuksen kolmen tallettajavaltion ja unionin jäsenvaltioiden edustajia, muita asiasta kiinnostuneita valtioita sekä akateemisia asiantuntijoita ja tärkeimpien alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen virallisia edustajia. Osallistujat kannustivat voimakkaasti unionia tukemaan edelleen prosessia, joka tähtää joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen Lähi-itään, muun muassa toteuttamalla lisää vastaavanlaisia aloitteita ennen vuoden 2012 konferenssia, joka YK:n pääsihteerin ja vuoden 1995 päätöslauselman kanssasuosittajien on tarkoitus kutsua koolle.

               (9)

               Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri sekä Venäjän federaation, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain hallitukset, jotka ovat ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistuskonferenssin Lähi-itää koskevan päätöslauselman kanssasuosittajia ja sopimuksen tallettajavaltioita, nimittivät 14 päivänä lokakuuta 2011 alueen valtioita kuultuaan alivaltiosihteeri Jaakko Laajavan tunnustelijaksi ja nimesivät Suomen isäntävaltioksi vuonna 2012 järjestettävää Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista käsittelevää konferenssia varten.

               (10)

               Unioni on pitänyt marraskuusta 2011 lähtien tiiviisti yhteyttä tunnustelijaan ja hänen ryhmäänsä jatkaakseen tukea prosessille, joka tähtää Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Jatkotoimena vuonna 2011 järjestetylle seminaarille, joka käsitteli luottamusta lisäävien toimien edistämistä ja tukea prosessille, jonka tarkoituksena on perustaa Lähi-itään joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke, unioni tukee toimia seuraavien tavoitteiden edistämiseksi:

               a)

               tuetaan vuonna 2012 järjestettävän Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista käsittelevän konferenssin tunnustelijan työtä;

               b)

               lisätään unionin näkyvyyttä joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen alan maailmanlaajuisena ja alueellisena toimijana;

               c)

               kannustetaan alueellista poliittista ja turvallisuuteen liittyvää vuoropuhelua kansalaisyhteiskuntien ja hallitusten sekä erityisesti asiantuntijoiden, virkamiesten ja akateemisen yhteisön keskuudessa;

               d)

               määritetään konkreettisia luottamusta lisääviä toimenpiteitä, jotka voisivat edistää käytännössä suunnitelmaa perustaa Lähi-itään joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke;

               e)

               kannustetaan keskustelua asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten ja muiden välineiden saattamisesta yleismaailmallisiksi ja niiden täytäntöönpanosta tarkoituksena estää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen;

               f)

               keskustellaan ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön liittyvistä kysymyksistä sekä siihen liittyvästä kansainvälisestä ja alueellisesta yhteistyöstä.

         2.   Tässä yhteydessä hankkeet, joita unionin on tarkoitus tukea, kattavat seuraavat erityistoimet:

               a)

               tuetaan vuosina 2008 ja 2011 järjestettyjen unionin seminaarien seurantatapahtuman järjestämistä epävirallisen seminaarin muodossa ennen vuoden 2012 konferenssia;

               b)

               tuetaan tausta-asiakirjojen laatimista seurantaseminaarissa käsiteltävistä aiheista;

               c)

               tuetaan aihetta koskevan verkkosivun luomista asesulkua käsittelevien ajatushautomoiden muodostaman EU:n asesulkukonsortion verkkosivustolle;

               d)

               tuetaan tarvittaessa ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tiiviisti koordinoiden unionin valtioista riippumattomia järjestöjä edustavien asiantuntijoiden osallistumista asiaan liittyviin virallisiin sekä hallituksista riippumattomiin ja epävirallisiin aloitteisiin, kuten Amman Framework -järjestelyyn.

         Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.
   2 artikla
   1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ‧korkea edustaja‧, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
   2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta vastaa EU:n asesulkukonsortio, joka suorittaa tämän tehtävän korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä EU:n asesulkukonsortion kanssa.
   3 artikla
   1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 352 000 euroa.
   2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavien menojen hallinnointiin sovelletaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.
   3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee rahoitussopimuksen EU:n asesulkukonsortion kanssa. Tässä sopimuksessa määrätään, että EU:n asesulkukonsortion on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.
   4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja sopimuksen tekopäivästä.
   4 artikla
   1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta EU:n asesulkukonsortion laatimien säännöllisten raporttien pohjalta. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.
   2.   Komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitukseen liittyvistä näkökohdista.
   5 artikla
   1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 18 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen rahoitussopimusten tekemisestä. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin 6 kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos rahoitussopimusta ei ole tehty siihen mennessä.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      LIITE

         Hankkeet Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tukemiseksi

      1.   TAVOITTEET
      Barcelonan julistuksessa, joka hyväksyttiin 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä Euro–Välimeri-kokouksessa, unioni ja sen Välimeren alueen kumppanit asettivat tavoitteekseen perustaa Lähi-itään tehokkaasti todennettavissa olevan joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen. Pariisissa vuonna 2008 pidetyn Välimeri-huippukokouksen julkilausumassa vahvistettiin unionin olevan valmis tarkastelemaan ja toteuttamaan käytännön valmistelutoimia ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin antaman Lähi-itää koskevan vuoden 1995 päätöslauselman, jäljempänä ‧vuoden 1995 päätöslauselma‧, panemiseksi täytäntöön täysimääräisesti ja tällaisen vyöhykkeen luomiseksi. Näitä käytännön toimia tarkasteltiin ensi kerran Pariisissa kesäkuussa 2008 pidetyssä EU:n seminaarissa, joka koski Lähi-idän turvallisuutta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa, ja niitä täsmennettiin tämän jälkeen Brysselissä heinäkuussa 2011 pidetyssä EU:n seminaarissa, joka käsitteli luottamusta lisäävien toimien edistämistä ja tukea prosessille, jonka tarkoituksena on perustaa joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke Lähi-itään.
      Unioni katsoo, että käytännön toimilla olisi muun muassa edistettävä yleismaailmallista liittymistä kaikkiin sellaisiin monenkeskisiin sopimuksiin ja välineisiin, jotka koskevat joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä, asevalvontaa ja aseriisuntaa, sekä niiden mukaista toimintaa; näitä välineitä ovat muun muassa ydinaseiden leviämisen estämisestä tehty sopimus, jäljempänä ‧ydinsulkusopimus‧, kemiallisten aseiden kieltämistä koskeva yleissopimus, biologisten ja toksiiniaseiden kieltämistä koskeva yleissopimus, sopimus täydellisestä ydinkoekiellosta ja Haagin käytännesäännöstö ballististen ohjusten leviämisen estämiseksi sekä IAEA:n ydinmateriaalivalvontasopimukset ja lisäpöytäkirja. Neuvottelujen aloittaminen sopimuksesta ydinaseisiin soveltuvan halkeamiskelpoisen materiaalin tuotantokiellosta olisi vielä yksi ratkaiseva toimenpide tässä yhteydessä. Tällaiset toimet voisivat olla tärkeitä alueellisina luottamusta lisäävinä toimina todennettavissa olevan joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen perustamista silmällä pitäen.
      Unioni haluaa jatkaa ja tiivistää poliittista ja turvallisuuteen liittyvää vuoropuhelua asianomaisten Välimeren unionin kumppaneiden ja kaikkien muiden Lähi-idän maiden kanssa joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista koskevista kysymyksistä. Euroopan unioni uskoo, että konkreettisten luottamusta lisäävien toimenpiteiden suunnittelulla ja täytäntöönpanolla voitaisiin edistää joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen aikaansaamista.
      Alueella on havaittavissa kasvavaa kiinnostusta ydinenergian rauhanomaisen käytön kehittämiseen, ja siksi olisi toteutettava toimia myös sen varmistamiseksi, että rauhanomaisen käytön kehittäminen tapahtuu parhaiden turvallisuuteen, turvaan ja ydinmateriaalin leviämisen estämiseen liittyvien normien mukaisesti. Unioni antaa edelleen tukensa ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistus- ja jatkokonferenssin Lähi-itää koskeville päätöksille ja päätöslauselmalle sekä ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 ja vuoden 2010 tarkistuskonferenssien päätösasiakirjoille. Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi vahvisti useita käytännön toimia, joihin kuuluvat muun muassa vuoden 2012 konferenssin kutsuminen koolle käsittelemään ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista Lähi-itään sekä kaikkien vuoden 1995 päätöslauselman tukemiseksi tarkoitettujen tarjousten tarkastelu.
      Heinäkuussa 2011 pidetyn EU:n seminaarin onnistumisen johdosta unioni katsoo, että tällaisia tavoitteita voitaisiin viedä eteenpäin toisen, vuoden 2012 konferenssin tueksi järjestettävän seminaarin avulla.
      Unioni haluaa tukea edellä mainittuja tavoitteita seuraavasti:

                  —

                  järjestämällä seurantaseminaarin ennen vuoden 2012 konferenssia;

                  —

                  edistämällä seurantaseminaarin tukemiseksi toimintapoliittisten tausta-asiakirjojen laatimista, josta huolehtisivat valtuutetut alueelta ja kauempaakin tulevat asiantuntijat;

                  —

                  tukemalla aihetta käsittelevän verkkosivun luomista EU:n asesulkukonsortion verkkosivustolle (www.non-proliferation.eu);

                  —

                  tukemalla tarvittaessa ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tiiviisti koordinoiden unionin valtioista riippumattomia järjestöjä edustavien asiantuntijoiden osallistumista asiaan liittyviin virallisiin sekä valtioista riippumattomiin ja epävirallisiin aloitteisiin, kuten Amman Framework -järjestelyyn.

            2.   HANKKEIDEN KUVAUS
      2.1   Hanke 1: Seminaari Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tueksi ennen vuoden 2012 konferenssia

      2.1.1   Hankkeen tavoite

                  a)

                  järjestetään seurantatapahtuma Brysselissä 6 ja 7 päivänä heinäkuuta 2011 pidetylle EU:n seminaarille, joka käsitteli tukea prosessille, jonka tarkoituksena on perustaa Lähi-itään joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke; seurantatapahtuma järjestetään yleisen epävirallisen kokouksen muodossa ennen vuoden 2012 konferenssia;

                  b)

                  käsitellään Lähi-idän alueelliseen turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, mukaan lukien joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen sekä tavanomaisia aseita koskevat kysymykset;

                  c)

                  tutkitaan mahdollisia luottamusta lisääviä toimia, joilla helpotettaisiin ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista Lähi-itään;

                  d)

                  keskustellaan mahdollisuuksista saattaa yleismaailmallisiksi ja panna täytäntöön kansainväliset asesulku- ja aseriisuntasopimukset ja muut välineet;

                  e)

                  tarkastellaan rauhanomaisen ydinalan yhteistyön ja siihen liittyvän avustustoiminnan näkymiä.

            2.1.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  tuetaan vuonna 2012 järjestettävän Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista käsittelevän konferenssin tunnustelijaa kyseisen tapahtuman valmisteluissa ja järjestämisessä;

                  b)

                  syvennetään vuoropuhelua ja luodaan luottamusta kansalaisyhteiskunnan ja hallitusten keskuudessa, jotta edistyttäisiin tuen antamisessa Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiselle;

                  c)

                  lisätään keskinäistä ymmärrystä alueelliseen turvallisuusympäristöön vaikuttavista kysymyksistä, mukaan lukien joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen sekä tavanomaisia aseita koskevat kysymykset;

                  d)

                  lisätään tietoisuutta, tietoa ja ymmärrystä käytännön toimista, joita tarvitaan joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen perustamiseksi Lähi-itään;

                  e)

                  osallistutaan toimiin, joilla saatetaan yleismaailmallisiksi ja pannaan täytäntöön kansainväliset asesulku- ja aseriisuntasopimukset ja muut välineet;

                  f)

                  edistetään kansainvälistä ja alueellista yhteistyötä ydinenergian rauhanomaisessa käytössä parhaiden ydinturvallisuuteen, ydinturvaan ja ydinmateriaalin leviämisen estämiseen liittyvien normien mukaisesti.

            2.1.3   Hankkeen kuvaus

      Hankkeessa järjestetään yksi kaksipäiväinen seminaari, joka pidetään mieluiten Brysselissä tai Lähi-idän alueella. Osallistujiin kuuluu asianomaisten unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, kaikkien Lähi-idän maiden, ydinasevaltioiden ja asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen edustajia sekä akateemisia asiantuntijoita. Noin 150 edustajan odotetaan osallistuvan seminaariin.
      Akateemiset asiantuntijat johtavat keskustelua. Käsiteltävien asioiden arkaluonteisuuden vuoksi keskusteluissa noudatetaan Chatham House -sääntöä, jotta ne voitaisiin käydä epävirallisesti ja avoimesti mainitsematta kokouksessa saatujen tietojen lähdettä.
      Seuraavat kutsuttujen osallistujien ja puhujien (akateemiset asiantuntijat ja muut kuin unionin virkamiehet) kulut katetaan: matkat, majoitus ja päivärahat. Neuvoston päätöksellä varataan myös määrärahat kaikkien muiden kustannusten kattamiseksi, mukaan lukien kokoustilat ja -tekniikka, lounaat, illalliset ja kahvitauot. Seminaarin työkieli on englanti.
      EU:n asesulkukonsortio kutsuu osallistujat seminaariin toimien tiiviisti yhdessä korkean edustajan edustajan ja jäsenvaltioiden kanssa ja laatii kokouksen esityslistan.
      EU:n asesulkukonsortio laatii kokouksista selvityksen, joka lähetetään korkean edustajan edustajalle ja tunnustelijalle. Selvitys voidaan jakaa myös asianomaisille elimille unionissa, kaikille Lähi-idän maille, muille asiasta kiinnostuneille maille ja toimivaltaisille kansainvälisille järjestöille.
      2.2   Hanke 2: Tausta-asiakirjat

      2.2.1   Hankkeen tavoite:

                  a)

                  toimitetaan korkeintaan 20 tausta-asiakirjaa aiheista, joita käsitellään seminaarissa, jolla tuetaan Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavaa prosessia;

                  b)

                  luodaan välineitä, jotka auttavat ymmärtämään alueelliseen turvallisuusympäristöön vaikuttavia kysymyksiä, mukaan lukien joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen sekä tavanomaisiin aseisiin liittyvät kysymykset;

                  c)

                  määritetään mahdollisia luottamusta lisääviä toimenpiteitä, jotka voisivat edistää käytännössä Lähi-idän joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaata vyöhykettä koskevia suunnitelmia;

                  d)

                  määritetään keinoja, joilla voidaan edistää kansainvälisten asesulku- ja aseriisuntasopimusten ja muiden välineiden yleismaailmalliseksi saattamista ja täytäntöönpanoa;

                  e)

                  määritetään mahdollisuudet rauhanomaiseen ydinalan yhteistyöhön maiden energiapolitiikkojen ja -tarpeiden yhteydessä.

            2.2.2   Hankkeelta odotetut tulokset:

                  a)

                  tuodaan ajatuksia ja ehdotuksia seminaariin, jolla tuetaan joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen perustamiseen Lähi-idässä johtavia luottamusta lisääviä toimia, ja edistetään kohdennettua ja jäsenneltyä keskustelua kaikista asiaan liittyvistä kysymyksistä;

                  b)

                  lisätään kansalaisyhteiskuntien ja hallitusten tietoisuutta, tietoa ja ymmärrystä kysymyksistä, jotka liittyvät joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaaseen vyöhykkeeseen Lähi-idässä;

                  c)

                  tarjotaan hallituksille ja kansainvälisille järjestöille poliittisia ja/tai operationaalisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja, joilla helpotettaisiin etenemistä kohti joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen perustamista sekä alueellista turvallisuutta Lähi-idässä.

            2.2.3   Hankkeen kuvaus

      Hankkeessa laaditaan korkeintaan 20 tausta-asiakirjaa, joissa kussakin on viidestä kymmeneen sivua. Tausta-asiakirjat laatii tai tilaa EU:n asesulkukonsortio, eivätkä ne välttämättä edusta unionin toimielinten tai jäsenvaltioiden näkemyksiä. EU:n asesulkukonsortio esittää asiakirjojen laatimista koskevan pyynnön, jonka tarkoituksena on kannustaa alueen asiantuntijoiden osallistumista.
      Tausta-asiakirjat laaditaan aiheista, joita käsitellään Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tueksi pidettävässä seminaarissa. Jokaisessa tausta-asiakirjassa esitetään poliittisia ja/tai operationaalisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja.
      Tausta-asiakirjat toimitetaan seminaarin osanottajille, asianomaisille elimille unionissa ja jäsenvaltioissa, kaikille Lähi-idän maille, muille asiasta kiinnostuneille maille ja toimivaltaisille kansainvälisille järjestöille. Tausta-asiakirjat voidaan julkaista EU:n asesulkukonsortion verkkosivuilla.
      Tausta-asiakirjat voidaan koota seminaarin jälkeen yhteen julkaistavaan niteeseen.
      2.3   Hanke 3: Aihetta koskevan verkkosivun luominen asesulkua käsittelevien ajatushautomoiden muodostaman EU:n asesulkukonsortion verkkosivustolle

      2.3.1   Hankkeen tavoite:

                  a)

                  rohkaistaan hallitusten virkamiesten ja kansalaisyhteiskunnan, valtioista riippumattomien järjestöjen ja akateemisen yhteisön välistä keskustelua ja vuorovaikutusta;

                  b)

                  luodaan asiaa koskeva verkkosivu, jolla asesulkua käsittelevät ajatushautomot voivat vaihtaa riippumattomia näkemyksiään ja analyysejaan seminaarin aiheista.

            2.3.2   Hankkeelta odotetut tulokset:

      Helpotetaan kansalaisyhteiskunnan, valtioista riippumattomien järjestöjen ja akateemisen yhteisön välistä näkemystenvaihtoa ja lisätään niiden panosta Lähi-idän joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamista koskevassa prosessissa.
      2.3.3   Hankkeen kuvaus

      Hankkeessa laaditaan kokousta varten asiaa koskeva verkkosivu EU:n asesulkukonsortion verkkosivustolle. Omalta sivulta voidaan ladata kaikki asiaan liittyvät asiakirjat, muun muassa seminaaria varten laaditut ja julkaistut asiakirjat ja sellaisten riippumattomien ajatushautomoiden asiakirjat, jotka mahdollisesti haluavat jakaa tutkimustuloksiaan seminaarissa käsitellyistä aiheista.
      2.4   Hanke 4: Unionin valtioista riippumattomia järjestöjä edustavien asiantuntijoiden osallistuminen tarvittaessa ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tiiviisti koordinoiden asiaan liittyviin virallisiin sekä valtioista riippumattomiin ja epävirallisiin aloitteisiin, kuten Amman Framework -järjestelyyn. Asiaan liittyvien temaattisten ad hoc-aloitteiden rahoittaminen

      2.4.1   Hankkeen tavoite

      Taataan unionin asiantuntijoiden riittävä osallistuminen ja täysi edustus, myös temaattisten aloitteiden rahoittamisen avulla, asiaan liittyviin, soveltamisalaltaan kansainvälisiin tai alueellisiin virallisiin sekä valtioista riippumattomiin ja epävirallisiin aloitteisiin, jotka on jo käynnistetty (Amman Framework -järjestely) tai käynnistetään lähiaikoina, jotta helpotettaisiin Lähi-idän joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen tähtäävää prosessia.
      2.4.2   Hankkeelta odotetut tulokset

      Kerätään tietoa ja temaattisia julkaisuja, pidetään yllä hyödyllistä verkostoa ja vaikutetaan myönteisesti Lähi-idän joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen tähtäävään prosessiin.
      2.4.3   Hankkeen kuvaus

      Tuetaan unionin valtioista riippumattomia järjestöjä edustavien asiantuntijoiden osallistumista, kun unionin virkamiehet eivät osallistu asiaan liittyviin, soveltamisalaltaan kansainvälisiin tai alueellisiin virallisiin sekä valtioista riippumattomiin ja epävirallisiin aloitteisiin.
      1.   KESTO
      Hankkeiden toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 18 kuukautta.
      2.   OSALLISTUJAT
      Tähän hankkeeseen osallistuvat:

                  a)

                  Lähi-idän maat;

                  b)

                  muut asiasta kiinnostuneet maat;

                  c)

                  asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt;

                  d)

                  kansalaisyhteiskunta.

            3.   MENETTELYYN LIITTYVIÄ NÄKÖKOHTIA, KOORDINOINTI JA OHJAUSKOMITEA
      Ohjauskomiteaan kuuluu korkean edustajan edustajia ja kunkin yksittäisen hankkeen toteutusorganisaation edustajia. Ohjauskomitea tarkastelee neuvoston päätöksen täytäntöönpanoa säännöllisesti, vähintään kerran joka kuudes kuukausi, myös sähköisiä viestintävälineitä käyttäen.
      4.   HANKKEEN TOTEUTTAVAT ORGANISAATIOT
      Tämän neuvoston päätöksen tekninen toteuttaminen annetaan EU:n asesulkukonsortion tehtäväksi.
      EU:n asesulkukonsortio suorittaa tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tehtäviään hoitaessaan se toimii tarvittaessa yhteistyössä korkean edustajan, EU:n jäsenvaltioiden, muiden osallistuvien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/340, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle

text:
               28.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 50/49

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/340,
   annettu 14 päivänä joulukuuta 2016,
   Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 11 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’solidaarisuusrahasto’, avulla unioni voi vastata hätätilanteisiin nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti ja osoittaa siten solidaarisuutta luonnonkatastrofeista kärsineiden alueiden väestöä kohtaan.

               (2)

               Rahasto ei saa ylittää 500 000 000 euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 10 artiklassa säädetään.

               (3)

               Saksa toimitti 19 päivänä elokuuta 2016 solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevan hakemuksen sen jälkeen, kun Ala-Baijerin (Niederbayern) alueella oli touko- ja kesäkuussa 2016 esiintynyt useita erittäin voimakkaita, lyhytkestoisia tulvia.

               (4)

               Saksan hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädetyt edellytykset rahoitustuen myöntämiseksi solidaarisuusrahastosta.

               (5)

               Sen vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen myöntämiseksi Saksalle.

               (6)

               Jotta varat saataisiin rahastosta käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodeksi 2016 otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 31 475 125 euroa Saksaa varten maksusitoumus- ja maksumäärärahoina.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 14 päivästä joulukuuta 2016.

      Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2016.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         I. KORČOK

      (1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

      (2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007BP0125(02)

2. Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2005 (C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))

Virallinen lehti nro 074 E , 20/03/2008 s. 0257 - 0258

		2.Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2005 (C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))Euroopan parlamentti, joka- ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005 [1],- ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 sekä viranomaisen vastaukset [2],- ottaa huomioon neuvoston 27. helmikuuta 2007 antaman suosituksen (5711/2007 — C6-0080/2007),- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [3] ja erityisesti sen 185 artiklan,- ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 [4] ja erityisesti sen 44 artiklan,- ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 [5] ja erityisesti sen 94 artiklan,- ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,- ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0112/2007);1. toteaa, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen varainhoitovuoden 2004 ja 2005 tilinpäätöstiedot ovat seuraavat:HUOM. Kokonaismäärissä voi olla pyöristyksistä johtuvia eroja.Lähde: Viranomaiselta saadut tiedot. Taulukoissa annetaan yhteenveto viranomaisen tilinpäätökseen sisältyvistä tiedoista.(1000 euroa) |Tuloslaskelma varainhoitovuosilta 2004 ja 2005 || 2005 | 2004 |Toiminnan tuotot | 27405 | 20591 |Toiminnan tuotot yhteensä | 27405 | 20591 |Hallintomenot | | |Henkilöstömenot | -13012 | -7564 |Rakennukset ja niihin liittyvät menot | -3627 | -4192 |Muut menot (mukaan lukien menot konsolidoitujen EY:n yhteisöjen kanssa) | -2205 | -1263 |Poistot ja konsolidoitujen yhteisöjen arvonalennukset | - 603 | - 333 |Toimintamenot (mukaan lukien menot konsolidoitujen EY:n yhteisöjen kanssa) | -8413 | -6431 |Toiminnasta johtuvat menot yhteensä | -27674 | -19783 |Toiminnan tulos | - 761 | 808 |Rahoitustuotot | - | 0 |Rahoituskulut | - 7 | -7 |Rahoitustoiminnan tulos | -7 | - 6 |Tulos ennen rahoituseriä | - 768 | 802 |Satunnaiset tuotot | | |Satunnaiset kulut | - | - 27 |Tulos satunnaisten erien jälkeen | - | - 27 |Varainhoitovuoden tulos | - 768 | 775 |2. hyväksyy Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisen varainhoitovuodelta 2005;3. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).[1] EUVL C 266, 31.10.2006, s. 22.[2] EUVL C 312, 19.12.2006, s. 42.[3] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EUVL L 100, 8.4.2006, s. 3).[5] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: Neuvoston päätös 2012/712/YUTP, annettu 19 päivänä marraskuuta 2012 , kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen vuonna 2013 pidettävästä tarkistuskonferenssista

text:
               20.11.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 321/68

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/712/YUTP,
   annettu 19 päivänä marraskuuta 2012,
   kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen vuonna 2013 pidettävästä tarkistuskonferenssista
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan ja 31 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskeva yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 29 päivänä huhtikuuta 1997. Yleissopimuksen päämääränä on poistaa kokonainen joukkotuhoaseiden luokka kieltämällä kemiallisten aseiden kehittäminen, tuotanto, hankinta, varastointi, säilyttäminen, siirto tai käyttö.

               (2)

               Euroopan unioni katsoo, että yleissopimus on keskeinen tekijä aseidenriisunnan ja asesulun hyväksi tehtävässä työssä sekä ainutlaatuinen aseidenriisunnan ja asesulun väline, jonka eheys ja ehdoton soveltaminen on taattava kaikilta osin. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen sopimusvaltioita.

               (3)

               Lisäksi unioni katsoo, että yleissopimus on osoittautunut erittäin onnistuneeksi välineeksi, koska siihen liittyminen on lähes yleismaailmallista ja kemiallisia aseita omistavat valtiot ovat jo hävittäneet suuren osan kemiallisten aseiden varastoistaan. Kyseisten aseiden hävittäminen on edelleen Kemiallisten aseiden kieltojärjestön, jäljempänä ’kieltojärjestö’, painopisteenä, mutta samaan aikaan ilmaantuu uusia haasteita ja uhkia, joihin kieltojärjestön on mukauduttava yleissopimuksen eheyden säilyttämiseksi ja suojaamiseksi.

               (4)

               Unioni uskoo myös, että kieltojärjestön tiivis ja säännöllinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa, myös tarkistuskonferenssin edellä ja sen aikana, on hyödyllistä kieltojärjestön toiminnalle.

               (5)

               Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 2003 yhteisen kannan 2003/805/YUTP (1) joukkotuhoaseiden ja maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämistä koskevien monenvälisten sopimusten saattamisesta maailmanlaajuisiksi ja niiden vahvistamisesta. Yleissopimus on yksi näistä mainitussa yhteisessä kannassa luetelluista monenvälisistä sopimuksista.

               (6)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jossa vahvistetaan unionin sitoutuminen monenväliseen sopimusjärjestelmään ja korostetaan muun muassa yleissopimuksen ja kieltojärjestön ratkaisevaa merkitystä rakennettaessa maailmaa, jossa ei ole kemiallisia aseita.

               (7)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 2004 yksimielisesti päätöslauselman 1540 (2004), jossa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen todetaan olevan uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. Sittemmin turvallisuusneuvosto on hyväksynyt päätöslauselmat 1673 (2006), 1810 (2008) ja 1977 (2011), joissa vahvistettiin päätöslauselman 1540 (2004) tavoitteet ja ilmaistiin turvallisuusneuvoston kiinnostus tehostaa toimiaan kyseisen päätöslauselman täydellisen täytäntöönpanon edistämiseksi. Yleissopimuksen täytäntöönpano sekä päätöslauselman 1540 (2004) ja myöhempien asiaan liittyvien päätöslauselmien täytäntöönpano vahvistavat toisiaan.

               (8)

               Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2004 ensimmäisen yhteisen toiminnan 2004/797/YUTP (2) kemiallisten aseiden kieltojärjestön toimien tukemiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa. Tätä yhteistä toimintaa seurasivat 12 päivänä joulukuuta 2005 hyväksytty neuvoston yhteinen toiminta 2005/913/YUTP (3), 19 päivänä maaliskuuta 2007 hyväksytty neuvoston yhteinen toiminta 2007/185/YUTP (4), 27 päivänä heinäkuuta 2009 tehty neuvoston päätös 2009/569/YUTP (5) ja 23 päivänä maaliskuuta 2012 annettu neuvoston päätös 2012/166/YUTP (6).

               (9)

               YK:n yleiskokous hyväksyi 8 päivänä syyskuuta 2006 maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, jossa YK:n jäsenvaltiot päättivät muun muassa panna täytäntöön kaikki kansainvälistä terrorismia koskevat YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat ja tehdä täysimääräistä yhteistyötä turvallisuusneuvoston terrorisminvastaisten apuelinten kanssa niiden tehtävien suorittamisessa. Lisäksi strategiassa kannustettiin kieltojärjestöä jatkamaan toimivaltansa rajoissa pyrkimyksiään auttaa valtioita kehittämään valmiuksiaan estää terroristeja saamasta kemiallisia aineita, varmistamaan alan laitosten turvallisuus sekä toimimaan tehokkaasti, mikäli tapahtuu sellainen isku, jossa käytetään kyseisiä aineita.

               (10)

               YK:n yleiskokous hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2011 yksimielisesti päätöslauselman yleissopimuksen täytäntöönpanosta.

               (11)

               Yleissopimuksen vuonna 2013 pidettävää kolmatta tarkistuskonferenssia, jäljempänä ’kolmas tarkistuskonferenssi’, silmällä pitäen on tarpeen määritellä unionin lähestymistapa, joka ohjaa sen jäsenvaltioita tässä konferenssissa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Euroopan unionin tavoitteena on lujittaa kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevaa yleissopimusta, jäljempänä ’yleissopimus’, siten, että hyödynnetään jo saavutettua edistymistä kemiallisten aseiden ilmoitettujen varastojen hävittämisessä ja estetään niiden uudelleen muodostuminen muun muassa tehostamalla yleissopimuksen todentamisjärjestelmää, parantamalla kansallista täytäntöönpanoa ja toteuttamalla toimia yleissopimuksen saattamiseksi yleismaailmalliseksi.
   2.   Unioni pyrkii lujittamaan yleissopimusta myös siten, että yleissopimuksen täytäntöönpanoa mukautetaan muuttuvan turvallisuusympäristön sekä tieteellisen ja teknisen kehityksen mukaisesti, sekä siten, että korostetaan, että kolmannen tarkistuskonferenssin olisi annettava poliittista tukea ja laaja ohjeistus istuntojen välisellä ajalla tehtävälle työlle, joka koskee kieltojärjestön toiminnan tulevia painopisteitä.
   3.   Tässä artiklassa säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi unioni esittää konkreettisia ehdotuksia kolmannessa tarkistuskonferenssissa.
   2 artikla
   Edellä 1 artiklassa säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi unioni:

               a)

               edistää yleissopimuksen toiminnan täydellistä arviointia kolmannessa tarkistuskonferenssissa ottaen erityisesti huomioon tieteellisen ja teknisen kehityksen sekä edistää vankan perustan luomista yleissopimuksen tulevien haasteiden käsittelylle;

               b)

               auttaa saavuttamaan yksimielisyyden, jotta kolmas tarkistuskonferenssi olisi onnistunut, ja edistää muun muassa seuraavia keskeisiä asioita:

                           i)

                           vahvistetaan uudelleen kemiallisten aseiden kiellon kokonaisvaltainen luonne käyttötarkoitusta koskevan arviointiperusteen (General Purpose Criterion) mukaisesti

                                       —

                                       vahvistamalla uudelleen, että yleissopimuksen kieltoja sovelletaan kaikkiin myrkyllisiin kemikaaleihin, paitsi silloin kun niitä käytetään tarkoituksiin, joita ei kielletä II artiklan 9 kappaleessa, edellyttäen, että ne ovat laadultaan ja määrältään kyseisten tarkoitusten mukaisia, ja ottaen näin huomioon vuonna 2008 pidetyn toisen tarkistuskonferenssin jälkeen tapahtunut tieteellinen ja tekninen kehitys,

                                       —

                                       korostamalla sopimusvaltioiden velvollisuutta ottaa käyttötarkoitusta koskeva arviointiperuste huomioon kansallisessa täytäntöönpanolainsäädännössään ja hallinnollisessa täytäntöönpanokäytännössään;

                           ii)

                           korostetaan, että sopimusvaltioiden olisi suoritettava kokonaisuudessaan ja ajallaan kaikki III artiklan mukaiset ilmoitusvelvollisuutensa, erityisesti kemiallisiin aseisiin mutta myös mellakantorjunta-aineisiin liittyvät ilmoitusvelvollisuutensa;

                           iii)

                           yleissopimuksen tekninen sihteeristö, jäljempänä ’tekninen sihteeristö’, kehittää ja toteuttaa kohdennettuja ja räätälöityjä toimintamalleja yleissopimuksen yleismaailmallisuuden saavuttamiseksi tiiviisti koordinoiden ja yhteistyössä sopimusvaltioiden kanssa ottaen myös huomioon sen, että ainakin yksi yleissopimukseen kuulumaton valtio, Syyria, myönsi heinäkuussa 2012 pitävänsä hallussaan kemiallisia aseita;

                           iv)

                           vahvistetaan uudelleen kemiallisia aseita hallussa pitävien valtioiden velvollisuus hävittää kemialliset aseensa ja tunnustetaan tähänastiset saavutukset kemiallisten aseiden poistamisessa

                                       —

                                       ilmaisemalla tyytyväisyys kemiallisia aseita hallussa pitävien valtioiden toteuttamiin toimiin ja saavuttamaan edistymiseen ilmoitettujen varastojen hävittämisessä ja korostamalla sitä, että kemiallisten aseiden hävittämisessä maapallolta on edistytty hyvin,

                                       —

                                       tunnustamalla menestyksellinen toiminta asiassa, joka koskee kemiallisia aseita hallussa pitäville valtioille aseiden hävittämiseksi myönnettyä lopullista pidennettyä määräaikaa,

                                       —

                                       kehottamalla kemiallisia aseita hallussa pitäviä valtioita saattamaan päätökseen kemiallisten aseiden varastojensa hävittäminen mahdollisimman nopeasti yleissopimuksen ja sen todentamisliitteen sekä sopimusvaltioiden konferenssin kuudennentoista istunnon jäljellä olevien varastojen hävittämisen lopullisesta pidennetystä määräajasta tekemän päätöksen mukaisesti,

                                       —

                                       toistamalla, kuinka tärkeää on, että tekninen sihteeristö todentaa järjestelmällisesti aseiden hävittämisen yleissopimuksessa ja sen todentamisliitteessä esitetyn mukaisesti,

                                       —

                                       tähdentämällä, että samalla kun kieltojärjestön asiantuntemusta ja valmiuksia käsitellä kemiallisia aseita sekä vanhoja kemiallisia aseita ja hylättyjä kemiallisia aseita olisi pidettävä yllä, sen on myös jatkettava mukautumista uuteen turvallisuusympäristöön;

                           v)

                           vahvistetaan todentamisjärjestelmää sellaisen toiminnan osalta, jota ei yleissopimuksessa kielletä, jotta voitaisiin tehostaa kemiallisten aseiden uudelleen ilmaantumisen estämistä

                                       —

                                       korostamalla kaikkien sopimusvaltioiden velvollisuutta antaa asianmukaisesti ja ajallaan VI artiklan mukaiset ilmoitukset,

                                       —

                                       tekemällä riittävästi VI artiklassa tarkoitettuja tarkastuksia sovittujen suuntaviivojen mukaisesti ja huolehtimalla asianmukaisesta maantieteellisestä kattavuudesta ja suoritustiheydestä,

                                       —

                                       lisäämällä VI artiklassa tarkoitettujen tarkastusten merkitystä yleissopimuksen tavoitteen ja tarkoituksen kannalta ja varmistamalla tehokkuus laitosten valinnassa, myös arvioimalla muita kemikaalien tuotantolaitoksia koskevan väliaikaisen laitosten valintamenetelmän tuloksia,

                                       —

                                       parantamalla teollisuuden todentamisen tietopohjaa muun muassa kannustamalla teknistä sihteeristöä käyttämään jo saatavilla olevia tietoja, mukaan lukien sopimusvaltioiden vapaaehtoisesti toimittamat tiedot, aikaisempien tarkastuskertomusten tiedot ja asiaa koskevat julkisesti saatavilla olevat tiedot,

                                       —

                                       tähdentämällä, että yleissopimuksen kemikaaliluettelot, jäljempänä ’luettelot’, oli suunniteltu pääasiassa eri todentamistoimenpiteiden soveltamista varten,

                                       —

                                       pyrkimällä säilyttämään luetteloiden merkitys tieteen ja tekniikan kehittyessä muun muassa tarkastelemalla, olisiko luetteloita hyödyllistä tarkistaa säännöllisesti tarkistuskonferenssien välillä,

                                       —

                                       edistämällä edelleen yhteistoimintaa ja vuorovaikutusta kemianteollisuuden kanssa ja tukemalla teknisen sihteeristön toimia tässä asiassa,

                                       —

                                       harkitsemalla tarkastuksia varten laatua ja tehokkuutta koskevia lisätoimia, kuten asianmukaisen joustavuuden ja virtaviivaisuuden lisäämistä tarkastusten toteuttamisessa,

                                       —

                                       varmistamalla teknisen sihteeristön valmiudet tehokkaaseen näytteenottoon ja analysointiin teollisuuslaitoksissa suoritettavissa tarkastuksissa;

                           vi)

                           jatketaan kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden parantamista ja muistutetaan siitä, että VII artiklan noudattaminen kokonaisuudessaan on olennainen tekijä yleissopimuksessa perustetun järjestelmän nykyisen ja tulevan tehokkuuden kannalta, myös

                                       —

                                       hyväksymällä kohdennettu ja räätälöity toimintamalli niiden sopimusvaltioiden kannustamiseksi ja avustamiseksi, jotka eivät ole vielä panneet yleissopimusta asianmukaisesti täytäntöön,

                                       —

                                       tarjoamalla apua sitä tarvitseville sopimusvaltioille kieltojärjestön toimintaa tukevien, Euroopan unionin neuvoston hyväksymien yhteisten toimintojen ja päätösten mukaisesti,

                                       —

                                       vahvistamalla kemiallisten aseiden hankinnan estämisen kannalta välttämätöntä kansallista vienti- ja tuontivalvontaa ja parantamalla kieltojärjestön valmiuksia avustaa kansainvälisten siirtojen valvontaa koskevien kansallisten menettelyjen perustamista,

                                       —

                                       toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä kemikaaliturvallisuuden parantamiseksi,

                                       —

                                       tarkastelemalla mahdollisia synergioita kieltojärjestön ja muiden asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen välillä täytäntöönpanotuen ja valmiuksien kehittämisen osalta;

                           vii)

                           pannaan täytäntöön yleissopimuksen määräykset, jotka koskevat neuvotteluja, yhteistyötä ja tosiasioiden selvittämistä, erityisesti haastetarkastusjärjestelmä, joka on edelleen toteuttamiskelpoinen ja hyödyllinen kieltojärjestön todentamisjärjestelmän työkalu, korostaen sopimusvaltioiden laillista oikeutta pyytää haastetarkastusta ilman ennakkoneuvotteluja ja kannustaen tarvittaessa järjestelmän käyttöön kaikkien sellaisten kysymysten selventämiseksi ja ratkaisemiseksi, jotka koskevat yleissopimuksen mahdollista rikkomista; korostetaan tältä osin sen merkitystä, että tekninen sihteeristö pitää yllä ja kehittää edelleen teknisiä kykyjä, asiantuntemusta ja tarvittavaa valmiutta haastetarkastusten toteuttamiseen, sekä sopimusvaltioiden velvollisuutta olla jatkuvasti valmiita ja kykeneviä ottamaan vastaan haastetarkastuksia;

                           viii)

                           jatketaan kieltojärjestön apua ja suojautumista koskevien toimien voimakasta tukemista erityisesti siten, että pidetään yllä kieltojärjestön valmiuksia ja asiantuntemusta ja parannetaan teknisen sihteeristön ja sopimusvaltioiden valmiuksia estää väärinkäytöksiä tai iskuja, joissa käytetään myrkyllisiä kemikaaleja, vastata niihin ja lieventää niitä, erityisesti

                                       —

                                       kannustamalla kaikkia sopimusvaltioita antamaan asianmukaisesti ja ajallaan yleissopimuksessa vaaditut X artiklan mukaiset ilmoitukset ja kannustamalla sopimusvaltioita lisäämään aputarjouksia,

                                       —

                                       korostamalla sen merkitystä, että tekninen sihteeristö ylläpitää kykynsä ja asiantuntemuksensa sekä säilyttää tarvittavat valmiudet väitettyä käyttöä koskevien tutkimusten toteuttamiseen ja kehittää näitä valmiuksia edelleen,

                                       —

                                       korostamalla kieltojärjestön jatkuvan tuen merkitystä kansallisten suojeluohjelmien kannalta sekä sen tärkeyttä, että kieltojärjestön kykyä välittää asiantuntemus- ja aputarjouksia parannetaan,

                                       —

                                       kannustamalla kieltojärjestöä auttamaan valtioita parantamaan valmiuksia sellaisten terrori-iskujen estämiseksi ja lieventämiseksi, joissa käytetään kemiallisia aseita, muun muassa kemikaaliturvallisuuden parantamista koskevin neuvoin,

                                       —

                                       korostamalla sellaisen tehostetun yhteistyön merkitystä, jota toteutetaan alueellisten ja osa-alueellisten järjestöjen kanssa, myös ottamalla osaa kansainvälisiin pyrkimyksiin perustaa apua ja suojelua koskevia alueellisia osaamiskeskuksia ja harkitsemalla tämän yhdistämistä VII ja XI artiklan mukaisiin toimiin sopimusvaltioiden konferenssin 16. istunnossa tehdyn XI artiklaa koskevan päätöksen mukaisesti,

                                       —

                                       tutkimalla keinoja parantaa kieltojärjestön kykyä toimia konfliktitilanteissa, joihin liittyy kemiallisia aseita, ja tällaisten tilanteiden jälkeen,

                                       —

                                       pyytämällä teknistä sihteeristöä tehostamaan muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemäänsä yhteistyötä, joka koskee kemiallisten aseiden käyttöön tai sillä uhkaamiseen liittyviin hätätilanteisiin vastaamista, myös konfliktitilanteissa ja niiden jälkeen, erityisesti suhteessa YK:n kanssa tehtävään yhteistyöhön kemiallisten aseiden mahdollista käyttöä koskevan tutkimuksen alalla;

                           ix)

                           edistetään kansainvälistä yhteistyötä yleissopimuksen mukaisesti

                                       —

                                       suhtautumalla myönteisesti konkreettisiin ja käytännöllisiin ehdotuksiin, joissa otetaan Euroopan unionin neuvoston hyväksymien yhteisten toimintojen ja päätösten mukaisesti huomioon nykyiset aloitteet, erityisesti ehdotuksiin, jotka koskevat kemikaaliturvallisuuden ja kemikaalien hallinnan kaltaisia kysymyksiä sopimusvaltioiden konferenssin 16. istunnossa tehdyn XI artiklaa koskevan päätöksen mukaisesti,

                                       —

                                       kannustamalla teknistä sihteeristöä auttamaan sopimusvaltioita näiden kansallisten velvoitteiden täytäntöönpanossa räätälöidyn ja kestävän teknisen avun turvin kemian alalla toteutettavan tehostetun kansainvälisen yhteistyön helpottamiseksi,

                                       —

                                       kannustamalla teknistä sihteeristöä tekemään yhteistyötä muiden järjestöjen kanssa ja arvioimaan ohjelmiaan sen varmistamiseksi, että niillä on toivottu vaikutus ja että resurssit on maksimoitu;

                           x)

                           lisätään kieltojärjestön panosta maailmanlaajuiseen terrorisminvastaiseen toimintaan

                                       —

                                       jatkamalla ja tehostamalla työtä kieltojärjestön terrorismia käsittelevässä avoimessa työryhmässä,

                                       —

                                       painottamalla YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta 1540 (2004) sekä muista asiaankuuluvista YK:n päätöslauselmista johtuvien velvoitteiden noudattamista, erityisesti käytännön tason yhteistyön edistämiseksi kieltojärjestön ja asiaankuuluvien järjestöjen välillä sen estämiseksi, että kemiallisia aseita hankitaan tai käytetään terroristitoimintaan tai että terroristit saavat haltuunsa tarvikkeita, välineitä ja tietoa, joita voitaisiin käyttää kemiallisten aseiden kehittämisessä ja tuotannossa,

                                       —

                                       korostamalla tarvetta pyrkiä siihen, että maailmanlaajuista kemikaaliturvallisuutta ja kansainvälisten siirtojen kansallista valvontaa vahvistetaan, myös auttamalla sopimusvaltioita panemaan täytäntöön käytännöllisiä ja kohdennettuja toimenpiteitä, jotka voisivat samalla edistää kemian rauhanomaisen käytön sekä avun ja suojelun alalla tehtävän yhteistyön lisäämistä.

         3 artikla
   Unioni toteuttaa 2 artiklan soveltamiseksi seuraavia toimia:

               a)

               tarvittaessa toimenpiteet

                           i)

                           yleismaailmallisen yleissopimukseen liittymisen edistämiseksi;

                           ii)

                           yleissopimuksen tehokkaan kansallisen täytäntöönpanon edistämiseksi sopimusvaltioissa;

                           iii)

                           sopimusvaltioiden kannustamiseksi tukemaan yleissopimuksen tehokasta ja täydellistä uudelleentarkastelua ja osallistumaan siihen sekä täten vahvistamaan sitoutumisensa tähän kansainväliseen kemiallisten aseiden vastaiseen perusnormiin;

                           iv)

                           edellä 2 artiklassa säädettyjen yleissopimuksen vahvistamista koskevien ehdotusten edistämiseksi;

               b)

               kolmannen tarkistuskonferenssin valmistelun ja itse konferenssin aikana laadittavat julkilausumat ja valmisteluasiakirjat sopimusvaltioiden käsiteltäviksi.

         4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  EUVL L 302, 20.11.2003, s. 34.

      (2)  EUVL L 349, 25.11.2004, s. 63.

      (3)  EUVL L 331, 17.12.2005, s. 34.

      (4)  EUVL L 85, 27.3.2007, s. 10.

      (5)  EUVL L 197, 29.7.2009, s. 96.

      (6)  EUVL L 87, 24.3.2012, s. 49.


title: 2005/151/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2005, jäsenten nimeämisestä yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun komiteaan

text:
               23.2.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 50/9

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 18 päivänä tammikuuta 2005,
   jäsenten nimeämisestä yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun komiteaan
   (2005/151/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen perustamisesta 2 päivänä marraskuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/752/EY, Euratom (1), ja erityisesti sen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean toimintasäännöistä 18 päivänä tammikuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/49/EY, Euratom (2) ja erityisesti sen liitteessä olevan 3 kohdan,
   ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen presidentin 2 päivänä joulukuuta 2004 antaman suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään sellaisen seitsemästä henkilöstä koostuvan komitean perustamisesta, jossa on yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita. Tämän kohdan nojalla neuvosto nimeää komitean jäsenet määräenemmistöllä yhteisöjen tuomioistuimen presidentin suosituksesta.

               (2)

               Lisäksi päätöksen 2005/49/EY, Euratom liitteessä olevassa 3 kohdassa säädetään, että neuvosto nimeää edellä mainitun komitean puheenjohtajan.

               (3)

               Näitä säännöksiä olisi sovellettava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean jäseniksi nimetään neljän vuoden toimikaudeksi 10 päivästä marraskuuta 2004 lukien:

               Leif SEVÓN, puheenjohtaja

               Sir Christopher BELLAMY

               Yves GALMOT

               Peter GRILC

               Gabriele KUCSKO-STADLMAYER

               Giuseppe TESAURO

               Miroslaw WYRZYKOWSKI.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-C. JUNCKER

      (1)  EUVL L 333, 9.11.2004, s. 7.

      (2)  EUVL L 21, 25.1.2005, s. 13.