title: 2012/243/EU: Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2012 , Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta

text:
               8.5.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 121/16

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 8 päivänä maaliskuuta 2012,
   Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta
   (2012/243/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan, 218 artiklan 7 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen yhteistyöpöytäkirjan tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä, jäljempänä ’yhteistyöpöytäkirja’, noudattaen neuvoston 17 päivänä joulukuuta 2009 antamaa valtuutusta aloittaa neuvottelut.

               (2)

               Yhteistyöpöytäkirja allekirjoitettiin Euroopan unionin puolesta 4 päivänä toukokuuta 2011, ja sitä on siitä lähtien sovellettu väliaikaisesti sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin.

               (3)

               Yhteistyöpöytäkirja olisi tehtävä unionin puolesta.

               (4)

               Olisi vahvistettava menettelytavat, jotka koskevat unionin osallistumista yhteistyöpöytäkirjalla perustettavan sekakomitean toimintaan, riitojen ratkaisemista, uusien liitteiden hyväksymistä ja pöytäkirjan liitteiden muuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehty yhteistyöpöytäkirja unionin puolesta (1).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus antaa yhteistyöpöytäkirjan 9 artiklan 9.2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.
   3 artikla
   Neuvosto määrittää yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan 7.1 kohdalla perustetussa sekakomiteassa, jäljempänä ’sekakomitea’, noudatettavan unionin kannan hyväksyttäessä uusia liitteitä pöytäkirjaan ja muutoksia pöytäkirjan liitteisiin pöytäkirjan 7 artiklan 7.3 kohdan c alakohdan mukaisesti.
   4 artikla
   1.   Komissio määrittää neuvoston nimittämää erityiskomiteaa kuultuaan ja ottaen sen lausunnon täysimääräisesti huomioon sekakomiteassa noudatettavan Euroopan unionin kannan yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan 7.3 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen päätösten osalta, sikäli kuin on kyse työskentelyjärjestelyistä, ja yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan 7.3 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettujen päätösten osalta.
   2.   Komissio voi 1 kohdassa tarkoitettua erityiskomiteaa kuultuaan ryhtyä tarvittaviin toimiin yhteistyöpöytäkirjan 4 ja 5 artiklan nojalla.
   3.   Komissio, jota jäsenvaltioiden edustajat avustavat, edustaa unionia sekakomiteassa.
   4.   Komissio edustaa unionia yhteistyöpöytäkirjan 8 artiklan mukaisissa neuvotteluissa.
   5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. BØDSKOV

      (1)  Yhteistyöpöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä (EUVL L 232, 9.9.2011, s. 2) yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/1023, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2016, liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa annetun päätöksen 2010/289/EU kumoamisesta

text:
               24.6.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 166/17

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1023,
   annettu 17 päivänä kesäkuuta 2016,
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa annetun päätöksen 2010/289/EU kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 6 kohdan nojalla annetulla päätöksellä 2010/289/EU (1), että Sloveniassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden bruttovelan ennakoitiin olevan 34,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon.

               (2)

               Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 SEUT 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan nojalla Slovenialle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkistettiin.

               (3)

               Neuvosto tuli 21 päivänä kesäkuuta 2013 siihen tulokseen, että Slovenia oli toteuttanut tuloksellisia toimia 2 päivänä joulukuuta 2009 SEUT 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti mutta että odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen kyseisen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksen perusteella, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset olivat täyttyneet ja antoi Slovenialle uuden suosituksen SEUT 126 artiklan 7 kohdan nojalla liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2015. Tämä uusi neuvoston suositus julkistettiin.

               (4)

               Koska liiallisen alijäämän korjaamiseen kestävästi viimeistään vuonna 2015 kohdistuu riskejä, komissio antoi 5 päivänä maaliskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (3) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Slovenialle suosituksen, jotta se toteuttaisi tarvittavat toimet varmistaakseen 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen täysimääräisen noudattamisen erityisesti toteuttamalla neuvoston suosittelemat julkisen talouden sopeutustoimet.

               (5)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan (N:o 12) 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (4) 3 artiklan nojalla annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

               (6)

               Neuvosto antaa päätöksen liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös kumotaan lisäksi ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (5).

               (7)

               Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovenialta ilmoituksen huhtikuussa 2016, sekä vuoden 2016 vakausohjelman ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

                           —

                           Julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 15 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, minkä jälkeen se supistui 5 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2015. Alijäämän supistuminen vuonna 2015 oli pääasiassa seurausta siitä, etteivät vuonna 2014 alijäämään vaikuttaneet kertaluonteiset toimenpiteet (1,1 % suhteessa BKT:hen) toistuneet, ja siitä, että juoksevat tulot kasvoivat merkittävästi (1,4 % suhteessa BKT:hen). Juoksevien tulojen kasvu oli selvästi suurempi kuin juoksevien menojen kasvu (0,2 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi kiinteän pääoman bruttomuodostus kasvoi (0,2 % suhteessa BKT:hen), mikä johtuu EU:n varojen suuremmasta käyttöasteesta.

                           —

                           Slovenian hallituksen 28 päivänä huhtikuuta 2016 toimittaman vuosien 2016–2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuonna 2016 ensin 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2017 edelleen 1,6 prosenttiin. Komission kevään 2016 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 2,1 prosenttia vuonna 2017. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

                           —

                           Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on heikentynyt 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2015.

                           —

                           Vuonna 2013 julkinen velka oli 71 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kasvoi 83,2 prosenttiin vuonna 2015 velkaa kasvattavien velkakannan korjauserien ja kertaluoteisten menojen vuoksi. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka on ollut suurimmillaan vuonna 2015 ja alenee 78 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 käteispuskureiden vähenemisen vuoksi.

               (8)

               Sloveniaan sovelletaan vuodesta 2016 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja Slovenian olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Tässä tilanteessa näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan jonkin verran vuonna 2016. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan merkittävästi vuonna 2017. Slovenian ennakoidaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja noudattavan sitä pitkälti vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vuosina 2016 ja 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä.

               (9)

               Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava SEUT 126 artiklan 12 kohdan nojalla, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (10)

               Neuvoston käsityksen mukaan Slovenian liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2010/289/EU olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovenian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
   2 artikla
   Kumotaan päätös 2010/289/EU.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

      Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. R. V. A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Neuvoston päätös 2010/289/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 46).

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

      (5)  Vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita.


title: Euroopan unionin tunnusten käyttö parlamentissa (työjärjestyksen uusi 202 a artikla) Euroopan parlamentin päätös 9. lokakuuta 2008 Euroopan unionin tunnusten käyttöä parlamentissa koskevan uuden 202 a artiklan lisäämisestä Euroopan parlamentin työjärjestykseen (2007/2240(REG))

text:
               15.1.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 9/67

         Torstai 9. lokakuuta 2008Euroopan unionin tunnusten käyttö parlamentissa (työjärjestyksen uusi 202 a artikla)
   P6_TA(2008)0472
   Euroopan parlamentin päätös 9. lokakuuta 2008 Euroopan unionin tunnusten käyttöä parlamentissa koskevan uuden 202 a artiklan lisäämisestä Euroopan parlamentin työjärjestykseen (2007/2240(REG))
   2010/C 9 E/12

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman hallitustenvälisen konferenssin (HVK) koollekutsumisesta (1) ja erityisesti sen 23 artiklan,
   ottaa huomioon puhemiehen 12. syyskuuta 2007 päivätyn kirjeen,
   pitää tärkeänä tunnuksia, jotka kytkevät kansalaiset Euroopan unioniin ja joilla rakennetaan eurooppalaista identiteettiä, joka täydentää jäsenvaltioiden kansallisia identiteettejä,
   ottaa huomioon sen tosiasian, että tunnukset ovat olleet käytössä yli 30 vuotta kaikissa Euroopan toimielimissä ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi ne virallisesti vuonna 1985 (2),
   ottaa huomioon työjärjestyksen 201 ja 202 artiklan,
   ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0347/2008);

               1.

               päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

               2.

               päättää, että muutos tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavana päivänä;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

               NYKYINEN TEKSTI

               TARKISTUS

                  Tarkistus 1

                  Euroopan parlamentin työjärjestys

                  Osa XIII — Muita määräyksiä — 202 a artikla (uusi)

                  202 a artikla

                     Euroopan unionin tunnukset

                     1.

                     Parlamentti tunnustaa ja omaksuu seuraavat unionin tunnukset:

                           —

                                 lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista kultaisen tähden muodostama ympyrä,

                           —

                                 hymni, jonka perustana on ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta,

                           —

                                 tunnuslause, joka on ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”.

                     2.

                     Parlamentti viettää Eurooppa-päivää toukokuun 9 päivänä.

                     3.

                     Lippua käytetään kaikissa parlamentin rakennuksissa ja virallisissa tilaisuuksissa. Lippua käytetään parlamentin jokaisessa kokoushuoneessa.

                     4.

                     Hymni esitetään kunkin järjestäytymisistunnon ja muiden juhlaistuntojen alussa, erityisesti toivottamaan tervetulleiksi valtion tai hallitusten päämiehiä taikka tervehtimään uusia jäseniä unionin laajentumisten jälkeen.

                     5.

                     Tunnuslausetta käytetään parlamentin virallisissa asiakirjoissa.

                     6.

                     Puhemiehistö tarkastelee tunnusten muuta käyttöä parlamentissa. Puhemiehistö antaa tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

      (1)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 347.

      (2)  Milanon Eurooppa-neuvosto 28. ja 29. kesäkuuta 1985.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/873, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomitean 48. kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta

text:
               6.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 142/25

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/873,
   annettu 18 päivänä toukokuuta 2015,
   satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomitean 48. kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 9 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Meriturvallisuutta, pilaantumisen ehkäisemistä ja asumis- ja työskentelyolosuhteita aluksilla voidaan parantaa tehokkaasti vähentämällä merkittävästi alikuntoisten alusten määrää unionin vesillä ja soveltamalla tiukasti asiaankuuluvia yleissopimuksia, kansainvälisiä sääntöjä ja päätöslauselmia.

               (2)

               Vaikka on ensisijaisesti lippuvaltion vastuulla seurata, että alukset täyttävät turvallisuutta, pilaantumisen ehkäisemistä ja asumis- ja työskentelyolosuhteita aluksilla koskevat kansainväliset vaatimukset, varustamon velvollisuutena on huolehtia katsastuksen jälkeen siitä, että aluksen ja sen varusteiden kunto säilyy alukseen sovellettavien yleissopimusten vaatimusten mukaisena. Joissakin lippuvaltioissa on kuitenkin laiminlyöty vakavasti näiden kansainvälisten vaatimusten voimaan saattaminen ja niiden noudattamisen valvonta.

               (3)

               Tästä syystä lisätoimenpiteenä alikuntoisten alusten liikennöinnin torjumiseksi myös satamavaltioiden olisi valvottava, että alukset täyttävät turvallisuutta, pilaantumisen ehkäisemistä ja asumis- ja työskentelyolosuhteita aluksilla koskevat kansainväliset vaatimukset, samalla kun todetaan, ettei satamavaltiovalvontaan kuuluva tarkastus ole katsastus eivätkä siihen liittyvät tarkastuslomakkeet ole merikelpoisuustodistuksia. Yhdenmukaistetun lähestymistavan näiden kansainvälisten vaatimusten tosiasialliseen täytäntöönpanoon unionin rannikkojäsenvaltioissa niiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtivien ja niiden satamia käyttävien alusten suhteen pitäisi estää kilpailun vääristymät.

               (4)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/16/EY (1) esitetään unionin satamavaltiovalvontajärjestelmä muotoillen uudelleen ja vahvistaen unionin aikaisempaa, vuodesta 1995 voimassa ollutta alan lainsäädäntöä. Unionin järjestelmä perustuu aikaisempaan, Pariisissa 26 päivänä tammikuuta 1982 allekirjoitetun satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan (’Pariisin pöytäkirja’) rakenteeseen.

               (5)

               Mitä tulee unionin jäsenvaltioihin, direktiivillä 2009/16/EY tietyt Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja työ tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan. Tietyistä Pariisin pöytäkirjan asianmukaisen toimivaltaisen elimen tekemistä päätöksistä tulee direktiivin 2009/16/EY nojalla unionin jäsenvaltioita sitovia.

               (6)

               Pariisin pöytäkirjan satamavaltiovalvontakomitea pitää 48. kokouksensa 18 päivästä22 päivään toukokuuta 2015. Satamavaltiovalvontakomitean odotetaan tekevän kokouksessaan päätöksiä tietyistä kysymyksistä, joilla on välitön oikeudellinen vaikutus direktiiviin 2009/16/EY.

               (7)

               Satamavaltiovalvontakomitean odotetaan käsittelevän ja myöhemmin hyväksyvän vuoden 2014 ajantasaistetut tarkastustilastot, mukaan lukien uudet toimintaa koskevat valkoiset, harmaat ja mustat lippuvaltiolistat ja hyväksyttyjen laitosten toimintaa koskeva lista, joita tullaan käyttämään valitsemisessa 1 päivästä heinäkuuta 2015. Koska Pariisin pöytäkirjan tarkastustilastot ovat direktiivissä 2009/16/EY vahvistetun tarkastusjärjestelmän täytäntöönpanon kannalta olennaisia, jäsenvaltioiden olisi kannatettava unionin puolesta niiden hyväksymistä.

               (8)

               Lisäksi satamavaltiovalvontakomitean odotetaan tarkastelevan alueellisen velvoitteen ja oikeudenmukaisen osuuden laskentaa Pariisin pöytäkirjan liitteen 11 mukaisesti ja myöhemmin hyväksyvän sen. Koska on tärkeää, että tarkastusvelvoite jaetaan tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken ja että kukin jäsenvaltio myötävaikuttaa oikeudenmukaisella panoksella direktiivin 2009/16/EY 5 artiklassa määritellyn unionin tavoitteen toteutumiseen, jäsenvaltioiden olisi kannatettava unionin puolesta näitä satamavaltiovalvontakomitean toimia.

               (9)

               Satamavaltiovalvontakomitean odotetaan myös vahvistavan pysäytysten ja puutteiden keskimääräisen suhteellisen osuuden. Komission asetuksen (EU) N:o 802/2010 (2) ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1205/2012 (3) huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi kannatettava unionin puolesta niiden hyväksymistä.

               (10)

               Lisäksi satamavaltiovalvontakomitean odotetaan keskustelevan pysäyttämisten seurannan tavoista ja menettelyistä, jos alusta ei ole kierrätetty sovitulla tavalla, ja tarkastelevan Pariisin pöytäkirjan menettelyjen ja periaatteiden muuttamista. Ottaen huomioon direktiivin 2009/16/EY 16, 19 ja 21 artiklan mukaisen pysäyttämistä, pääsyn epäämistä ja tarkastuksen seurantaa koskevan tehokkaan, oikeasuhteisen ja varoittavan järjestelmän merkityksen jäsenvaltioiden olisi unionin puolesta vastustettava muutetun periaatteen kohdassa 2.6 olevaa ehdotusta, joka on asiakirjan PSCC48/4.3.8 liitteessä II ja joka koskee lopullista ja pysyvää alusten kieltämistä tilapäisen kieltämisen sijaan, koska tämä ehdotus ei ole direktiivin 2009/16/EY mukainen.

               (11)

               Unionin puolesta sopimuksella perustetussa elimessä esitettävä kanta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla vahvistettava neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta.

               (12)

               Unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan sopimuspuoli. Neuvoston on sen vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin puolesta omaksuttava kanta ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla satamavaltiovalvontakomitean tekemien päätösten sitomiksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontaa käsittelevän komitean 48. kokouksessa unionin puolesta esitettävät kannat, silloin kun tämän elimen on tehtävä päätöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, esitetään liitteessä.
   2 artikla
   Jäsenvaltiot, joita Pariisin yhteisymmärryspöytäkirja sitoo, esittävät 1 artiklassa tarkoitetut kannat unionin puolesta toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.
   3 artikla
   Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin kantoihin tehtävistä muodollisista ja vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman että kantoja muutetaan.
   4 artikla
   Jäsenvaltiot valtuutetaan ilmaisemaan suostumuksensa tulla 1 artiklassa tarkoitettujen päätösten sitomiksi unionin etujen mukaisesti.
   5 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. SEILE

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/16/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57).

      (2)  Komission asetus (EU) N:o 802/2010, annettu 13 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY 10 artiklan 3 kohdan ja 27 artiklan täytäntöönpanosta yhtiön toiminnan osalta (EUVL L 241, 14.9.2010, s. 4).

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1205/2012, annettu 14 päivänä joulukuuta 2012, asetuksen (EU) N:o 802/2010 muuttamisesta yhtiön toiminnan laadun osalta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 347, 15.12.2012, s. 10).

      LIITE
      Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomitean 48. kokouksessa unionin puolesta esitettävät kannat ovat seuraavat:

                  a)

                  hyväksytään asiakirjan PSCC48/3.3A kohdassa 9.1 ehdotetut toimet;

                  b)

                  hyväksytään asiakirjan PSCC48/4.2.2B kohdassa 5.1 ehdotetut toimet;

                  c)

                  hyväksytään asiakirjan PSCC48/4.2.2C kohdassa 6.1 ehdotetut toimet; ja

                  d)

                  vastustetaan muutetun periaatteen kohdassa 2.6 ehdotettua muutosta asiakirjassa PSCC48/4.3.8.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

32001D0608(01)

Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001, Europolin henkilöstöön sovellettarien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta

Virallinen lehti nro C 165 , 08/06/2001 s. 0001 - 0002

Neuvoston päätös,tehty 28 päivänä toukokuuta 2001,Europolin henkilöstöön sovellettarien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta(2001/C 165/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon 3 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston säädöksen Europolin henkilöstösäännöistä(1), jäljempänä henkilöstösäännöt, ja erityisesti niiden 44 artiklan,ottaa huomioon Ruotsin kuningaskunnan aloitteen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon Europolin hallintoneuvoston suorittaman Europolin työntekijöiden palkkauksen tarkistuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Edellä mainitussa hallintoneuvoston suorittamassa tarkistuksessa on otettu huomioon Alankomaiden elinkustannuksissa tapahtuneet muutokset, muutokset jäsenvaltioiden julkishallinnon palkoissa sekä Europolin palvelukseenottotarpeet.(2) Tämän tarkistuksen perusteella palkkausta on syytä korottaa 2,5 prosentilla 1 päivän heinäkuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2001 välisen ajan osalta.(3) Neuvoston on yksimielisesti päätettävä Europolin työntekijöiden peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta kyseisen tarkistuksen perusteella,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan henkilöstösääntöjä seuraavasti:1. 1 päivästä heinäkuuta 2000:a) korvataan henkilöstösääntöjen 45 artiklassa oleva kuukausittaisten peruspalkkojen taulukko seuraavasti: ">TAULUKON PAIKKA>";b) korvataan 59 artiklan 3 kohdassa oleva määrä "842,44 euroa" määrällä "863,50 euroa";c) korvataan 59 artiklan 3 kohdassa oleva määrä "1684,88 euroa" määrällä "1727,00 euroa";d) korvataan 60 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "224,65 euroa" määrällä "230,27 euroa";e) korvataan liitteessä 5 olevan 2 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "234,86 euroa" määrällä "240,73 euroa";f) korvataan liitteessä 5 olevan 3 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "10211,37 euroa" määrällä "10466,65 euroa";g) korvataan liitteessä 5 olevan 3 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "2297,56 euroa" määrällä "2355,00 euroa";h) korvataan liitteessä 5 olevan 3 artiklan 2 kohdassa oleva määrä "13785,35 euroa" määrällä "14129,98 euroa";i) korvataan liitteessä 5 olevan 4 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "1021,13 euroa" määrällä "1046,66 euroa";j) korvataan liitteessä 5 olevan 4 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "765,86 euroa" määrällä "785,01 euroa";k) korvataan liitteessä 5 olevan 4 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "510,57 euroa" määrällä "523,33 euroa";l) korvataan liitteessä 5 olevan 4 artiklan 1 kohdassa oleva määrä "408,45 euroa" määrällä "418,66 euroa".2. Päivästä, josta tätä päätöstä noudatetaan:- korvataan liitteessä 5 olevan 7 artiklan 3 kohdassa oleva määrä "0,21 euroa" määrällä "0,22 euroa".2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3 artiklaTätä päätöstä noudatetaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona se tehdään.Tehty Brysselissä 28 päivänä toukokuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaT. Bodström(1) EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/1196, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2010/21 muuttamisesta (EKP/2015/26)

text:
               21.7.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 193/134

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/1196,
   annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015,
   Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2010/21 muuttamisesta (EKP/2015/26)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksessä EKP/2010/21 (1) vahvistetaan Euroopan keskuspankin tilinpäätöksen laatimista koskevat säännöt.

               (2)

               On tarpeen selkeyttää niiden arvopapereiden tilinpäätösraportointia, joiden liikkeeseenlaskija on ylikansallinen tai kansainvälinen organisaatio ja joiden ostot on toteutettu osana Euroopan keskuspankin päätöksellä (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) (2) perustettua julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmaa jälkimarkkinoilla, jotta varmistetaan näiden omistusten raportointi saamiserässä 7.1.

               (3)

               Päätökseen EKP/2010/21 liiteeseen I on tarpeen tehdä myös eräitä muita teknisiä muutoksia.

               (4)

               Päätös EKP/2010/21 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutos
   Korvataan päätöksen EKP/2010/21 liite tämän päätöksen liitteellä.
   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä heinäkuuta 2015.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Päätös EKP/2010/21, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 1).

      (2)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015, julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10) (EUVL L 121, 14.5.2015, s. 20).

      LIITE

            ”LIITE I

               TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

            SAAMISET

                        Tase-erä

                        Tase-erien sisältöluokat

                        Arvostusperiaate

                        1

                           Kulta ja kultasaamiset

                        Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ’matkalla’. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: a) kultapitoisuuden muuttumiset ja b) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä

                        Markkina-arvo

                        2

                           Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                        Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit mukaan luettuina

                        2.1

                           Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

                                    a)

                                       Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)

                                    Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset saldot. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ’Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle’

                                    a)

                                       Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)

                                    Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                    b)

                                       Erityiset nosto-oikeudet

                                    Erityiset nosto-oikeudet (brutto)

                                    b)

                                       Erityiset nosto-oikeudet

                                    Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                    c)

                                       Muut saamiset

                                    GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin

                                    c)

                                       Muut saamiset

                                    Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                        2.2

                           Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset

                                    a)

                                       Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset

                                    a)

                                       Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa

                                    Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                    b)

                                       Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet tai osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja

                                    b)

                                                i)

                                                   Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                ii)

                                                   Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iii)

                                                   Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iv)

                                                   Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                                Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                    c)

                                       Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    c)

                                       Valuuttamääräiset lainat

                                    Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                    d)

                                       Muut valuuttamääräiset saamiset

                                    Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta

                                    d)

                                       Muut valuuttamääräiset saamiset

                                    Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                        3

                           Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                                    a)

                                       Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja

                                    a)

                                                i)

                                                   Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                ii)

                                                   Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iii)

                                                   Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iv)

                                                   Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                                Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                    b)

                                       Muut saamiset euroalueelta, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto

                                    b)

                                       Muut saamiset

                                    Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                        4

                           Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                        4.1

                           Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                                    a)

                                       Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset

                                    a)

                                       Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa

                                    Nimellisarvoon

                                    b)

                                       Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                    Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet tai osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit

                                    b)

                                                i)

                                                   Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Markkinahintaan
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                ii)

                                                   Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iii)

                                                   Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iv)

                                                   Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                                Markkinahintaan

                                    c)

                                       Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia lainoja

                                    c)

                                       Lainat euroalueen ulkopuolelle

                                    Talletukset nimellisarvoon

                                    d)

                                       Euroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ ja erään 7.1 ’Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit’ kuuluvia saamisia

                                    Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) – organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta – liikkeeseen laskemat arvopaperit, joita ei ole hankittu rahapolitiikan harjoittamista varten

                                    d)

                                                i)

                                                   Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Markkinahintaan
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                ii)

                                                   Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                iii)

                                                   Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                                Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                        4.2

                           ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                        Luotonanto ERM II:n ehdoilla

                        Nimellisarvoon

                        5

                           Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                        Erät 5.1–5.5: suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet

                        5.1

                           Perusrahoitusoperaatiot

                        Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        5.2

                           Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                        Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        5.3

                           Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                        Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        5.4

                           Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                        Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        5.5

                           Maksuvalmiusluotot

                        Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        5.6

                           Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                        Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta

                        Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                        6

                           Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                        Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään 7 ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’ kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin

                        Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                        7

                           Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                        7.1

                           Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                        Arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten (ml. ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden tai kansainvälisten kehityspankkien – organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta – liikkeseen laskemat arvopaperit, jotka on hankittu rahapolitiikan harjoittamista varten). Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset

                                    a)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Kirjataan riippuen rahapoliittisista näkökohdista:

                                                i)

                                                   Markkinahintaan

                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                                ii)

                                                   Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä (hankintameno, jos arvonalennuksen kattaa velka-erässä 13 b) ’Varaukset’ tarkoitettu varaus)

                                                Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                    b)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                    Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                        7.2

                           Muut arvopaperit

                        Muut kuin eriin 7.1 ’Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit’ ja 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvat arvopaperit: joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan lukien julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat euromääräiset arvopaperit ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet

                                    a)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Markkinahintaan
                                    Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                    b)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                    Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                    c)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                    Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                    d)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                    Markkinahintaan

                        8

                           Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                        Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

                        Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

                        9

                           Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                        9.1

                           EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                        Eurojärjestelmän sisäiset, kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuvat saamiset, jotka perustuvat EKP:n velkakirjojen liikkeeseenlaskuun

                        Hankintahintaan

                        9.2

                           Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                        EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset päätöksen EKP/2010/29 (2) mukaisesti

                        Nimellisarvoon

                        9.3

                           Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                        Seuraavien alaerien nettopositiot:

                                    a)

                                    TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen yhteismäärä. Katso myös erä 10.2 ’Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)’

                                    a)

                                    Nimellisarvoon

                                    b)

                                    muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

                                    b)

                                    Nimellisarvoon

                        10

                           Selvitettävänä olevat erät

                        Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit

                        Nimellisarvoon

                        11

                           Muut saamiset

                        11.1

                           Euroalueen metallirahat

                        Eurokolikot

                        Nimellisarvoon

                        11.2

                           Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                        Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot

                        Hankintahintaan poistot vähennettyinä

                        Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.
                        Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina.
                        Menojen arvioinnissa sovelletaan raja-arvoa (jos meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

                        11.3

                           Muut rahoitusvarat

                                    —

                                    Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

                                    —

                                    Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna

                                    —

                                    Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa

                                    a)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                    Markkinahintaan

                                    b)

                                          Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut osakkeet ja osuudet, jotka edustavat pysyviä investointeja

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                    c)

                                          Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä

                                    Omaisuuden nettoarvoon

                                    d)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Markkinahintaan
                                    Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                    e)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                    Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                    f)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                    Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                    g)

                                          Pankkitalletukset ja lainat

                                    Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä

                        11.4

                           Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                        Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten (ellei sovelleta päivittäisiä vaihtelumarginaaleja), korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään

                        Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                        11.5

                           Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                        Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                        11.6

                           Sekalaiset erät

                                    a)

                                    Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                                    a)

                                    Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                    b)

                                    Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

                                    b)

                                    Markkinahintaan

                                    c)

                                    Nettoeläkesaamiset

                                    c)

                                    24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                                    d)

                                    Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

                                    d)

                                    Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

                                    e)

                                    Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

                                    e)

                                    Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

                        12

                           Tilikauden tappio

                        Nimellisarvoon

            VELAT

                        Tase-erä

                        Tase-erien sisältöluokat

                        Arvostusperiaate

                        1

                           Liikkeessä olevat setelit

                        EKP:n päätöksen EKP/2010/29 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit

                        Nimellisarvoon

                        2

                           Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                        Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) tarkoitetut euromääräiset talletukset

                        2.1

                           Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

                        EKPJ:n perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit

                        Nimellisarvoon

                        2.2

                           Talletusmahdollisuus

                        Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

                        Nimellisarvoon

                        2.3

                           Määräaikaistalletukset

                        Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

                        Nimellisarvoon

                        2.4

                           Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                        Rahapolitiikkaan liittyvät liiketapahtumat, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        2.5

                           Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                        Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

                        Nimellisarvoon

                        3

                           Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                        Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ’Euromääräiset arvopaperit euroalueelta’ kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapolitiikkaan. Ei luottolaitosten sekkitilejä

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        4

                           EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                        Suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) tarkoitetut velkasitoumukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa

                        Hankintahintaan
                        Mahdolliset diskontot jaksotetaan

                        5

                           Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                        5.1

                           Julkisyhteisöt

                        Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

                        Nimellisarvoon

                        5.2

                           Muut velat

                        Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, (ks. vastattavien erä 2.1), sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

                        Nimellisarvoon

                        6

                           Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                        Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, mukaan lukien Euroopan komissio, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit; muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, joiden rahayksikkö ei ole euro

                        Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                        7

                           Valuuttamääräiset velat euroalueelle

                        Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                        8

                           Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                        8.1

                           Talletukset ja muut velat

                        Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                        8.2

                           ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                        Lainanotto ERM II:n ehdoilla

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                        9

                           Myönnettyjen erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

                        SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                        10

                           Eurojärjestelmän sisäiset velat

                        10.1

                           Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                        EKP:n taseessa – euromääräinen

                        Nimellisarvoon

                        10.2

                           Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                        Seuraavien alaerien nettopositiot:

                                    a)

                                    TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä. Katso myös erä 9.3 ’Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)’

                                    a)

                                    Nimellisarvoon

                                    b)

                                    Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

                                    b)

                                    Nimellisarvoon

                        11

                           Selvitettävänä olevat erät

                        Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot

                        Nimellisarvoon

                        12

                           Muut velat

                        12.1

                           Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                        Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten (ellei sovelleta päivittäisiä vaihtelumarginaaleja), korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään

                        Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                        12.2

                           Siirtovelat ja saadut ennakot

                        Tilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina

                        Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                        12.3

                           Sekalaiset erät

                                    a)

                                    Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                                    a)

                                    Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                    b)

                                    Asiakkaiden kultatalletukset

                                    b)

                                    Markkinahintaan

                                    c)

                                    Nettoeläkevelat

                                    c)

                                    24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                        13

                           Varaukset

                                    a)

                                    Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu

                                    a)

                                    Hankintahintaan/nimellisarvoon

                                    b)

                                    Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten

                                    b)

                                    Nimellisarvoon (perustuu EKP:n neuvoston kunkin vuoden lopussa tekemään arvostukseen)

                        14

                           Arvonmuutostilit

                                    a)

                                    Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, euromääräisten arvopapereiden, valuuttamääräisten arvopapereiden ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet
                                    Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu. Ks. 13 artiklan 2 kohta

                                    a)

                                    Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, valuutan muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                    b)

                                    Työsuhteen jälkeisten etujen osalta etuuspohjaisen nettovelan (tai omaisuuserän) uudelleen määrittämisen tulos, joka on seuraavien alaerien nettopositio:

                                                i)

                                                vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon mukaan

                                                ii)

                                                järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto lukuun ottamatta etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) nettokorkoon sisältyviä määriä

                                                iii)

                                                omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen muutokset lukuun ottamatta etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) nettokorkoon sisältyviä määriä

                                    b)

                                    24 artiklan c kohdan mukaisesti

                        15

                           Pääoma ja rahastot

                        15.1

                           Pääoma

                        Maksettu pääoma

                        Nimellisarvoon

                        15.2

                           Rahastot

                        Lainmukaiset varaukset EKPJ:n perussäännön 33 artiklan mukaan ja EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu

                        Nimellisarvoon

                        16

                           Tilikauden voitto

                        Nimellisarvoon”

         (1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (EKP/2014/60) (EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3).

         (2)  Päätös EKP/2010/29, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 26).


Avis juridique important

|

31995D0561

95/561/EY, Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä

Virallinen lehti nro L 317 , 30/12/1995 s. 0039 - 0039

NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 4 päivänä joulukuuta 1995,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä (95/561/EY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO JAEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOTKAottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 238 artiklan, yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 228 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (1),ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisen neuvoston hyväksymisen,sekä katsovat, ettäEurooppa-neuvosto ilmaisi 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 Kööpenhaminassa pidetyssä kokouksessaan toiveen siitä, että assosioituneet Keski-Euroopan maat voisivat liittyä uusiin yhteisön ohjelmiin, ensin niihin ohjelmiin, joihin EFTA-valtiot voivat osallistua, jakomissio on neuvotellut Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Romanian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta 30 päivänä kesäkuuta 1995 allekirjoitettu Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja.Lisäpöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvosto määrittää komission ehdotuksesta yhteisön kannan assosiointineuvostossa, Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten asiaa koskevien määräysten mukaisesti.3 artikla Neuvoston puheenjohtaja tekee lisäpöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen Euroopan yhteisön puolesta (2). Komission puheenjohtaja tekee saman ilmoituksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 1995.Neuvoston puolestaJ. SOLANAPuheenjohtajaKomission puolestaJ. SANTERPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 323, 4. 12. 1995(2) Neuvoston pääsihteeristö huolehtii lisäpöytäkirjan voimaantulopäivän julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

41997D0024

Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean päätös, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, SIS-järjestelmän kehittämisestä (SCH/Com-ex (97) 24)

Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0442 - 0443

TOIMEENPANEVAN KOMITEAN PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä lokakuuta 1997,SIS-järjestelmän kehittämisestä(SCH/Com-ex (97) 24)TOIMEENPANEVA KOMITEA, jokaottaa huomioon Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 132 artiklan,ottaa huomioon kyseisen yleissopimuksen 92 artiklan 3 kappaleen,ottaa huomioon ohjausryhmän tekemät analyysit (asiak. SCH/OR.SIS (97) 146 rev 2),ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Rinnan SIS II -järjestelmän kehittämisen kanssa uudistetaan nykyinen C.SIS-järjestelmä niin, että se toimii 10 valtion muodostamassa ympäristössä. Järjestelmää valmistellaan kuitenkin 15 valtion toimintaympäristöä varten niin, että Pohjoismaat voidaan liittää uuteen sovellukseen heti, kun 10 valtion SIS-järjestelmän toiminta on vakiintunut.Pohjoismaat on tarkoitus liittää järjestelmään niin pian kuin mahdollista vuoden 2000 aikana.Hanketta toteutettaessa on noudatettava seuraavia sääntöjä:1) Kun SIS I- ja SIS II -järjestelmiä kehitetään samanaikaisesti, SIS II:n kehittämisen strateginen tavoite pysyy muuttumattomana. Keskeiset SIS-järjestelmälle asetetut nykyiset erikoisvaatimukset ovat toteutettavissa vain SIS II:n avulla.2) Hankkeen toteuttaminen varmistetaan niin, että Ranska järjestää sitä koskevan rajoitetun tarjouskilpailun.3) SIS I- ja SIS II -järjestelmien samanaikainen kehittäminen edellyttää kaikkien valtioiden valmiutta ja tahtoa osoittaa hankkeelle tarvittavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit.Wienissä 7 päivänä lokakuuta 1997.PuheenjohtajaK. SchlöglAsia: SIS-järjestelmän kehittäminenSCH/OR.SIS (97) 146 rev 21. Keskusryhmän 23. kesäkuuta 1997 pitämälle kokoukselle esitettiin PWP:n ja ohjausryhmän laatima muistio SIS-järjestelmän edelleen kehittämisestä (SCH/OR.SIS (97) 105 rev). Tässä kokouksessa ei päästy yksimielisyyteen jatkomenettelystä.2. Ohjausryhmä on antanut 8. heinäkuuta 1997 pitämässään kokouksessa PWP:lle tehtäväksi analysoida teknisessä mielessä uudelleen parhaat kehityskulkuennusteet ja laatia yhteenvedon vaatimuksista ja kustannuksista.3. PWP:n kesäkuukausien aikana tekemän perusteellisen työn tulos on liitteenä oleva muistio nykyisen järjestelmän teknisen edelleenkehittämisen mahdollisuuksista Pohjoismaiden osallistuminen SIS-järjestelmään huomioon ottaen (SCH/OR.SIS-SIS (97) 425 rev).Työn kestäessä ja erityisesti yhteenliittymän kanssa käytyjen keskustelujen yhteydessä on käynyt ilmi, että päätös SIS-järjestelmän edelleenkehittämisestä on tehtävä pikaisesti. Jos järjestelmää ei päivitetä laitteistot ja ohjelmistot uusimalla, on todennäköistä, ettei järjestelmä voi selviytyä vuosituhannen vaihteen päiväysmuutoksesta.Yhteenliittymän virallisten kannanilmausten mukaan ei voida taata, että nykyisen järjestelmän ongelmat ovat ratkaistavissa. Nykyiset huoltosopimukset eivät yhteenliittymän mielestä myöskään kattaisi muutoksia.4. Teknisten seikkojen vuoksi ei Pohjoismaita voida liittää SIS-järjestelmään ennen vuosituhannen vaihdetta.PWP:n tutkimuksia koskevan analyysin jälkeen ohjausryhmä suosittelee keskusryhmälle jatkossa seuraavaa menettelyä:Välittömän päätöksen tekeminen seuraavassa kuvatusta menettelystä ja - ottaen huomioon toimeenpanevan komitean tasolla noudatettava nykyinen päätöksentekokäytäntö - seuraavien asioiden esittäminen toimeenpanevalle komitealle uuden päätöksen tekemistä varten:Rinnan SIS II -järjestelmän kehittämisen kanssa uudistetaan nykyinen C.SIS-järjestelmä niin, että se toimii 10 valtion muodostamassa ympäristössä. Järjestelmää valmistellaan kuitenkin 15 valtion toimintaympäristöä varten niin, että Pohjoismaat voidaan liittää uuteen sovellukseen heti, kun 10 valtion SIS-järjestelmän toiminta on vakiintunut.Pohjoismaat on tarkoitus liittää järjestelmään niin pian kuin mahdollista vuoden 2000 aikana. SIS-järjestelmän uudistus- ja laajennushanke toteutetaan näin ollen kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa laitteistot ja tekniset määrittelyt valmistellaan toimimaan 15 valtion toimintaympäristössä ja 10 valtion järjestelmä otetaan käyttöön. Toisessa vaiheessa järjestelmään liitetään Pohjoismaat.Hanketta toteutettaessa on otettava huomioon seuraavat suuntaviivat:1) Kun SIS I- ja SIS II -järjestelmiä kehitetään samanaikaisesti, SIS II:n kehittämisen strateginen tavoite pysyy muuttumattomana. Keskeiset SIS-järjestelmälle asetetut nykyiset erikoisvaatimukset ovat toteutettavissa vain SIS II:n avulla. (SIS I -järjestelmän toiminnan laajuus jää ennalleen myös uudistuksen jälkeen.)2) Kehityskulkuennusteen toteuttaminen voidaan ohjausryhmän mielestä toteuttaa vain rajoitetun tarjouskilpailumenettelyn avulla. Schengenin soveltamissopimuksen 92 artiklan 3 kappaleen mukaisesti Ranskan on järjestettävä tarjouskilpailu.3) SIS I- ja SIS II -järjestelmien samanaikainen kehittäminen edellyttää kaikkien valtioiden valmiutta ja tahtoa osoittaa hankkeelle tarvittavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit. SIS I -järjestelmän uudistamisen kustannukset arvioidaan noin 16 miljoonaksi Ranskan frangiksi (ilman N.SIS-järjestelmien sopeuttamiskustannuksia).Ohjausryhmä korostaa painokkaasti, että tämän päätöksen viivyttäminen vaarantaa järjestelmän toiminnan 1.1.2000 alkaen.


title: 2013/599/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/298

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä
   (2013/599/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta 18. heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (4) ja erityisesti sen 14 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0085/2013),

               1.

               hyväksyy Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 219.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2006/364/EY: Neuvoston päätös, tehty  15 päivänä toukokuuta 2006 , Euroopan yhteisön kannasta Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen, joka koskee moottoriajoneuvojen automaattisesti kääntyvien ajovalojärjestelmien (AFS-järjestelmien) hyväksymistä   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               23.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 135/12

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 15 päivänä toukokuuta 2006,
   Euroopan yhteisön kannasta Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen, joka koskee moottoriajoneuvojen automaattisesti kääntyvien ajovalojärjestelmien (AFS-järjestelmien) hyväksymistä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2006/364/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan kannan (2),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnoksella, joka koskee moottoriajoneuvojen automaattisesti kääntyvien ajovalojärjestelmien (AFS-järjestelmien) hyväksymistä, jäljempänä ”sääntöluonnos”, poistetaan sopimuspuolten väliset moottoriajoneuvojen kaupan tekniset esteet mainittujen osien osalta ja varmistetaan samalla turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso.

               (2)

               Yhteisön kanta sääntöluonnokseen olisi määriteltävä.

               (3)

               Sääntöluonnos olisi sisällytettävä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan yhteisön järjestelmään,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään sääntöluonnos, sellaisena kuin se sisältyy asiakirjaan TRANS/WP.29/2005/31 ja TRANS/WP.29/2005/31/add.1.
   2 artikla
   Yhteisö äänestää komission edustamana sääntöluonnoksen hyväksymisen puolesta äänestyksessä, joka järjestetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin tulevan kokouksen yhteydessä pidettävässä hallintokomitean kokouksessa.
   3 artikla
   Sääntöluonnos sisällytetään moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan yhteisön järjestelmään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         U. PLASSNIK

      (1)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

      (2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

41998D0037

Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean päätös, tehty 27 päivänä lokakuuta 1998, laittoman maahanmuuton vastaisten toimenpiteiden soveltamisesta (SCH/Com-ex (98) 37 def 2)

Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0203 - 0204

TOIMEENPANEVAN KOMITEAN PÄÄTÖS,tehty 27 päivänä lokakuuta 1998,laittoman maahanmuuton vastaisten toimenpiteiden soveltamisesta(SCH/Com-ex (98) 37 def 2)TOIMEENPANEVA KOMITEA, jokaottaa huomioon Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 132 artiklan,ottaa huomioon kyseisen yleissopimuksen 6 artiklan,- korostaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen tarvetta ja muistuttaa jäsenvaltioiden velvoitteista, jotka johtuvat Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksesta ja siihen liittyvistä pöytäkirjoista, pakolaisten oikeusasemaa koskevasta Geneven yleissopimuksesta ja New Yorkin pöytäkirjasta, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisesta yleissopimuksesta, naisten kaikkinaisen syrjinnän poistamista koskevasta yleissopimuksesta ja lapsen oikeuksia koskevasta yleissopimuksesta,- ottaa huomioon EU:n toteuttamat ja EU:n sisällä toteutetut laittoman maahanmuuton vastaiset toimenpiteet sekä tunnustaa tarpeen toimia kokonaisvaltaisesti ongelmien ratkaisemiseksi, ja- on tietoinen siitä, että laittoman maahanmuuton vastaiseen politiikkaan on sisällyttävä asianmukaiset määräykset turvapaikkahakemusten tutkimiseksi kansainvälisen oikeuden määräysten mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Schengenin sopimusvaltioihin kohdistuu parhaillaan poikkeuksellisen huomattavia maahanmuuttoaaltoja.Siksi Schengen-valtiot katsovat tarpeelliseksi toteuttaa seuraavat toimenpiteet:1. Tilannearvion laatiminen ja sen jatkuva päivittäminen sekä ehdotusten tekeminen, jotta Task Force -ryhmä voi mukauttaa toimenpiteitä tarvittaessa.2. Läheinen yhteistyö lähtö- ja kauttakulkumaiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa Schengen-valtioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti niin, että ne saavat Schengen-valtioiden yhteyshenkilöiltä neuvoja ja tukea.3. Schengenin sopimusvaltioiden yhteyshenkilöiden edellä 2 kohdassa mainitulla tavalla lähtö- ja kauttakulkuvaltioille antama tuki, joka sisältää neuvojen antamisen laittoman maahanmuuton estämiseksi kussakin valtiossa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jotta laiton maahantulo Schengen-valtioon voitaisiin estää.4. Asiantuntijoiden käyntejä lähtö- ja kauttakulkumaissa, erityisesti EU:n jäsenyyttä hakevissa maissa, koskeva kaikkien Schengen-valtioiden välinen jatkuva tiedonvaihto, jotta tiedot voidaan ottaa huomioon tukitoimenpiteistä päätettäessä.5. Schengen-normien mukaisten tehokkaiden tarkastusten tekeminen ulkorajojen laillisilla rajanylityspaikoilla kiinnittäen erityistä huomiota niihin rajaosuuksiin, joilla maahanmuuttoa esiintyy.6. Mahdollisimman aukoton maa- ja merirajojen valvonta laillisten rajanylityspaikkojen ulkopuolella sekä sisämaassa rajan läheisyydessä erityisesti niillä rajaosuuksilla, joilla laitonta maahanmuuttoa esiintyy, käyttämällä tilanteen mukaan liikkuvaa henkilöstöä.7. Kansainvälisessä meriliikenteessä käytettävien satamien yleisöltä suljettujen alueiden valvonta.8. Lauttaliikenteen valvonta jo lastaus- ja lähtövaiheessa.9. Maan sisällä toteutettujen poliisin toimenpiteiden tehostaminen kansallisen lainsäädännön mukaisesti ennen kaikkea pääliikennereittien varrella, toimien mahdollisuuksien mukaan Schengen-kumppanuusvaltioiden kanssa sovitulla tavalla ja läheisessä yhteistyössä niiden kanssa.10. Kansallisen lainsäädännön mukainen sormenjälkien ottaminen jokaiselta laittomasti maahan tulleelta ulkomaalaiselta, jonka henkilöllisyyttä ei ole voitu ehdottomasti varmistaa, ja sormenjälkien säilyttäminen tietojen antamiseksi Schengen-kumppanuusvaltioiden viranomaisille noudattaen Schengen-yhteistyössä ja Euroopan unionissa sovellettavia tietosuojamääräyksiä.11. Laittomasti maahan tulleiden ulkomaalaisten, joiden henkilöllisyyttä ei ole voitu ehdottomasti varmistaa, piiloutumisen estäminen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kunnes heidän henkilöllisyytensä on saatu täysin selvitetyksi tai kunnes tarvittavista ulkomaalaislain mukaisista toimenpiteistä on päätetty ja ne on pantu täytäntöön.12. Luvatta Schengen-valtioihin saapuneiden ulkomaalaisten käännyttäminen välittömästi ja johdonmukaisesti, ellei heillä ole oikeutta jäädä maahan tai elleivät käännyttämisen esteenä ole painavat humanitaariset syyt tai kansainvälisen oikeuden määräykset.13. Seuraamusten määrääminen liikenteenharjoittajille, jotka kuljettavat Schengen-valtioon matkustajia, joilla ei ole maahantuloa ja kauttakulkua varten tarvittavia asiakirjoja.14. Schengen-valtioiden nimeämien keskuspaikkojen välinen tietojenvaihto - niin, että myös Europol osallistuu siihen edellyttäen, että tämä on henkilötietojen osalta sallittua ja että Europol-yleissopimuksessa määrätyt toimielimet antavat tähän suostumuksensa - tilanteen kehittymisestä, toteutetuista toimenpiteistä ja kiinniotoista, ennen kaikkea ihmisten salakuljetusta harjoittavista organisaatioista ja niiden käyttämistä reiteistä, sekä näiden tietojen nopeutettu toimittaminen edelleen asiaa käsitteleville viranomaisille.15. Ihmisten salakuljetukseen liittyvän rikollisuuden torjunnan koordinointi vaihtamalla tietoja tutkimuksia hoitavien viranomaisten välillä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen määräysten ja kansallisten säännösten mukaisesti - Europolin osallistuessa tähän edellyttäen, että tämä on henkilötietojen osalta sallittua ja että Europol-yleissopimuksessa määrätyt toimielimet antavat tähän suostumuksensa - sekä sopimalla yhteisesti käytännön toimenpiteistä.16. Aihetta "Irakista ja sen lähialueilta tulevat maahanmuuttajat" koskevaan 26 päivänä tammikuuta 1998 hyväksyttyyn Euroopan unionin toimintasuunnitelmaan (EU-asiak. 5573/98) sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen soveltuvin osin.


title: Komission päätös, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2015 , Euroopan kulttuuriperintötunnuksen saavien kohteiden nimeämisestä vuodelle 2014

text:
               11.3.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 83/3

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä maaliskuuta 2015,
   Euroopan kulttuuriperintötunnuksen saavien kohteiden nimeämisestä vuodelle 2014
   (2015/C 83/03)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevan Euroopan unionin toimen perustamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1194/2011/EU (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppalainen raati toimitti 17 päivänä joulukuuta 2014 komissiolle raporttinsa kohteiden valintaprosessista Euroopan kulttuuriperintötunnuksen myöntämiseksi vuodelle 2014, ja komissio nimeää raadin suositukset huomioon ottaen kohteet, joille tunnus myönnetään.

               (2)

               Päätöksen N:o 1194/2011/EU 15 artiklan mukaisesti jokaista tunnuksen saanutta kohdetta olisi seurattava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että kohde täyttää edelleen kriteerit ja toteuttaa sitä koskevassa hakemuksessa esitettyä hanketta ja työsuunnitelmaa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Euroopan kulttuuriperintötunnus myönnetään seuraaville kohteille: antiikin Ateenan keskusta (Kreikka), Clunyn luostari (Ranska), Aragonian kruunun arkisto (Espanja), Lublinin unioni (Puola), Westfalenin rauhan sopimuspaikat (Saksa), Biblioteca Geral da Universidade de Coimbra (Portugali), 3. toukokuuta 1791 hyväksytty perustuslaki (Puola), Hambachin linna (Saksa), perusoikeuskirja kuolemanrangaistuksen poistamisesta (Portugali), Residencia de Estudiantes (Espanja), Kaunas 1919–1940 (Liettua), Franjan partisaanisairaala (Slovenia), Robert Schumanin talo (Ranska), Museo Casa Alcide de Gasperi (Italia), historiallinen Gdanskin telakka (Puola) ja yleiseurooppalaisen piknikin muistopuisto (Unkari).

      Tehty Brysselissä 10 päivänä maaliskuuta 2015.

            Komission puolesta

         Tibor NAVRACSICS

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 303, 22.11.2011, s. 1.


title: 2008/916/EY: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 19 päivänä marraskuuta 2008 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti

text:
               9.12.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/16

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä marraskuuta 2008,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
   (2008/916/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’rahasto’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakennemuutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

               (3)

               Italia on tehnyt neljä hakemusta rahaston varojen käyttöön ottamiseksi asioissa, joissa on kyse irtisanomisista tekstiiliteollisuudessa: 9. elokuuta 2007 Sardinia, 10. elokuuta 2007 Piemonte, 17. elokuuta 2007 Lombardia ja 12. helmikuuta 2008 Toscana. Hakemukset ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukaisia.

               (4)

               Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja hakemusten mukaisesti,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 35 158 075 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2008 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 19 päivänä marraskuuta 2008.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-P. JOUYET

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.