title: 2012/504/EU: Komission päätös, annettu 17 päivänä syyskuuta 2012 , Eurostatista

text:
               18.9.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 251/49

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä syyskuuta 2012,
   Eurostatista
   (2012/504/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 223/2009 (1) on luotu oikeudellinen peruskehys Euroopan tilastoille. Asetuksessa viitataan komissioon (Eurostatiin) unionin tilastoviranomaisena, joka on vastuussa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta.

               (2)

               Eurostatin olisi kehitettävä, tuotettava ja jaettava Euroopan tilastot Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 223/2009 esitettyjen tilastoperiaatteiden mukaisesti; näitä periaatteita on myöhemmin täsmennetty lisää Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jotka Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on tarkistanut ja ajantasaistanut 28 päivänä syyskuuta 2011.

               (3)

               Asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädetään lisäksi sellaisten salassapidettävien tietojen suojaamisesta, joita olisi käytettävä yksinomaan tilastotarkoituksiin.

               (4)

               Komissio on sitoutunut vahvistamaan tilastoalan hallintoa unionissa ja noudattamaan edellä mainittuja tilastoperiaatteita. (2) Tämä sitoumus vahvistettiin ja sitä kehiteltiin lisää Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15 päivänä huhtikuuta 2011 annetussa tiedonannossa Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen (3). Tätä päätöstä olisi pidettävä komission uudistettuna sitoutumisena vahvistaa luottamusta Eurostatin kehittämiin, tuottamiin ja jakelemiin Euroopan tilastoihin.

               (5)

               Unionin talouspolitiikan hallinnassa viime aikoina tapahtunut kehitys on vaikuttanut tilastoalaan, ja se olisi otettava huomioon. Tämä koskee erityisesti tilastollista riippumattomuutta, siten kuin siitä säädetään julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1175/2011 (4).

               (6)

               Komission valtuuksia Eurostatin pääjohtajan palvelukseen ottamisen, siirtämisen ja erottamisen hoitavana nimittävänä viranomaisena olisi henkilöstösääntöjen mukaisesti harjoitettava ottaen asianmukaisesti huomioon se, että pääjohtajan tehtävien hoitamisessa on taattava riippumattomuus, puolueettomuus ja tehokkuus, ja noudattaen yksinomaan ammatillisiin kriteereihin perustuvaa avointa menettelyä.

               (7)

               Eurostatille on lisäksi annettu erityistehtäviä Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (5).

               (8)

               Lisäksi, kuten Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetussa komission tiedonannossa EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle (6) todetaan, Eurostatin olisi tarjottava korkealuokkainen tilastopalvelu myös siten, että se parantaa suhteita unionin elimiin tilastoinnin tarpeiden ennakoimiseksi ja nykyisten tilastojen käytön edistämiseksi. Tähän sisältyy myös tiiviimpien yhteyksien luominen muihin komission yksikköihin.

               (9)

               Tilastot olisi määriteltävä viittaamalla asetukseen (EY) N:o 223/2009. Tässä päätöksessä olisi lisäksi erotettava toisistaan Euroopan tilastot ja muut tilastot.

               (10)

               Politiikan tavoitteiden asettaminen ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien tietojen määrittäminen kuuluvat päättäjille. Kyseisten toimien olisi tämän vuoksi kuuluttava asiaan liittyvien komission yksiköiden toimivaltaan ja vastuulle, ja Eurostatin olisi puolestaan varmistettava Euroopan tilastoihin liittyvien toimien ohjelmointi ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, asiaan liittyvä poliittinen kehitys ja resurssirajoitteet.

               (11)

               Muihin tilastoihin liittyvien komission toimien olisi kuuluttava suunnittelun ja koordinoinnin piiriin, jotta näistä toimista voidaan saada koonnetut tiedot. Eurostatin olisi ohjattava tätä toimintaa, ja se olisi rajattava niihin aihealueisiin, joista komission asiaan liittyvät yksiköt ja Eurostat ovat päässeet keskenään sovintoon.

               (12)

               Euroopan tilastot määritetään Euroopan tilasto-ohjelmassa ja vastaavassa vuotuisessa työohjelmassa.

               (13)

               Jotta varmistetaan julkinen luottamus Euroopan tilastoja kohtaan ja jotta Eurostatin kehittämiä, tuottamia ja jakelemia korkealaatuisia tilastoja voidaan tuoda paremmin esille, olisi kehitettävä ja otettava käyttöön Euroopan tilastoihin sovellettava merkintämenetelmä.

               (14)

               Eurostatin pääjohtajan, joka on samalla sen ylin tilastovirkamies, on turvattava korkealaatuisten Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja jakelu. Hänen tehtäviinsä olisi lisäksi kuuluttava komission tilastotoimien koordinointi, jotta varmistetaan laatu ja minimoidaan raportoinnista aiheutuva rasite. Tämän vuoksi ylintä tilastovirkamiestä olisi myös kuultava muiden tilastojen kehittämisestä ja tuottamisesta.

               (15)

               Eurostatin ja muiden komission yksiköiden tiivis yhteistyö tilastotoimien alalla ja ylimmän tilastovirkamiehen harjoittama näiden toimien asianmukainen koordinointi auttanevat varmistamaan Euroopan tilastojen yhtenäisyyden ja vertailukelpoisuuden ja valmistautumaan paremmin tuleviin haasteisiin ja erityisesti siihen, että vastausrasite ja hallinnollinen rasite saadaan vähennettyä minimiinsä. Samoista syistä olisi annettava oikeus käyttää komission sisäisiä hallinnollisia tietolähteitä siinä määrin kuin tämä on tarpeen ja kustannustehokasta Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten.

               (16)

               Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7) sovelletaan Eurostatin käsittelemiin henkilötietoihin. Henkilötietojen pohjalta tuotetut Euroopan tilastot olisi lisäksi tarvittaessa jaoteltava sukupuolen mukaan.

               (17)

               Tämän vuoksi on tarpeen määrittää tarkemmin ja selkiyttää Eurostatin asemaa ja vastuualueita komissiossa.

               (18)

               Eurostatin asemasta yhteisöjen tilastojen tuottamisessa 21 päivänä huhtikuuta 1997 tehty komission päätös 97/281/EY (8) olisi kumottava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kohde
   Tässä päätöksessä määritellään Eurostatin asema ja vastuualueet komission sisäisessä organisaatiossa tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun osalta.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               1.

               ’Tilastoilla’ tilastoja, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EY) N:o 223/2009 3 artiklan 1 kohdassa. Ne ovat joko Euroopan tilastoja tai muita tilastoja.

               2.

               ’Euroopan tilastoilla’ tilastoja, joita tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 1 artiklassa ja jotka on määritelty Euroopan tilastojen vuotuisessa työohjelmassa.

               3.

               ’Muilla tilastoilla’ tilastoja, jotka eivät ole Euroopan tilastoja ja jotka määritellään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun suunnittelun ja koordinoinnin puitteissa.

         3 artikla
   Eurostat
   Eurostat on asetuksen (EY) N:o 223/2009 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tilastoviranomainen. Se on pääjohtajan johtama komission yksikkö.
   4 artikla
   Tilastoperiaatteet
   Eurostat kehittää, tuottaa ja jakelee Euroopan tilastot niiden ammatillista riippumattomuutta, puolueettomuutta, objektiivisuutta, luotettavuutta, tilastosalaisuutta ja kustannustehokkuutta koskevien tilastoperiaatteiden mukaisesti, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 223/2009 2 artiklan 1 kohdassa ja joita on täsmennetty Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä.
   5 artikla
   Suunnittelu ja ohjelmointi
   1.   Euroopan tilastoihin liittyvät toimet määritetään asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa tarkoitetussa Euroopan tilasto-ohjelmassa ja kyseisen asetuksen 17 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa.
   2.   Muita tilastoja koskevat toimet kuuluvat Eurostatin ohjaaman suunnittelu- ja koordinointitoiminnan piiriin, ja ne kartoitetaan sen puitteissa. Tämä toiminta rajataan niihin aihealueisiin, joista komission asiaan liittyvät yksiköt ja Eurostat ovat päässeet keskenään sovintoon.
   3.   Eurostatin ja muiden komission yksiköiden välillä voidaan tehdä erityisiä yksiköiden välisiä sopimuksia näiden toimien osalta, mukaan luettuina hallinnollisiin rekistereihin liittyvät toimet.
   6 artikla
   Eurostatin tehtävät
   1.   Eurostat vastaa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta.
   Tätä varten Eurostat

               a)

               kerää ja aggregoi Euroopan tilastojen kokoamiseksi tarvittavat tilastotiedot;

               b)

               kehittää ja edistää tilastostandardeja, -menetelmiä ja -menettelyjä;

               c)

               ohjaa Euroopan tilastojärjestelmää, lujittaa yhteistyötä sen kumppaneiden kesken ja varmistaa sen johtavan aseman virallisten tilastojen alalla maailmanlaajuisesti;

               d)

               tekee yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa parantaakseen Euroopan tilastojen vertailukelpoisuutta muissa tilastojärjestelmissä tuotettuihin tilastoihin nähden ja tukee tarvittaessa kolmansia maita niiden tilastojärjestelmien kehittämisessä.

         2.   Eurostat varmistaa, että Euroopan tilastot ovat kaikkien käyttäjien saatavilla tilastoperiaatteiden – erityisesti ammatillista riippumattomuutta, puolueettomuutta ja tilastosalaisuutta koskevien periaatteiden – mukaisesti.
   Tämän vuoksi Eurostat tarjoaa Euroopan tilastojen käyttämisessä tarvittavia teknisiä selvityksiä ja tukea ja saattaa käyttää asianmukaisia viestintäkanavia tilastoja koskevien tiedotteiden levittämisessä.
   3.   Eurostat varmistaa yhteistyön ja säännöllisen rakentavan vuoropuhelun muiden komission yksiköiden ja tarvittaessa tietojen toimittajien kanssa, jotta voidaan ottaa huomioon käyttäjien tarpeet, asiaan liittyvä poliittinen kehitys ja muut aloitteet. Tämän vuoksi ne komission yksiköt, jotka ovat tiettyjen Euroopan tilastojen mahdollisia käyttäjiä, saavat tiedon uusien tai muutettujen tilastojen kehittämisestä ja otetaan jo varhaisessa vaiheessa mukaan tähän toimintaan muun muassa sen vuoksi, että ne ymmärtäisivät uusien tai muutettujen tilastomenetelmien, -standardien ja -määritelmien mahdolliset poliittiset vaikutukset.
   4.   Eurostat koordinoi muiden tilastojen kehittämistä ja tuottamista. Tätä varten se

               a)

               käyttää mahdollisimman hyvin sellaista olemassa olevaa tietoa, jota voidaan käyttää tilastotarkoituksiin, varmistaakseen laadun ja minimoidakseen vastaajille aiheutuvan rasituksen; Eurostat pyytää kaikkia asiaan liittyviä komission yksikköjä antamaan panoksensa asiassa;

               b)

               saa kaikilta komission yksiköiltä tiedon niiden tuottamien tilastojen laajuudesta ja laatuominaisuuksista, merkittävistä muutoksista tilastojen tuotantomenetelmissä ja suunnitteilla olevista uusista tiedonkeruuhankkeista;

               c)

               tarjoaa muille komission yksiköille muiden tilastojen kehittämisessä ja tuottamisessa tarvittavaa neuvontaa, asianmukaista koulutusta ja asiantuntijapalveluja käytettävissä olevien voimavarojen mukaisesti.

         7 artikla
   Eurostatin pääjohtaja
   1.   Eurostatin pääjohtajalla on Euroopan tilastojen osalta yksinomainen vastuu prosesseista, tilastomenetelmistä, -standardeista ja -menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen sisällöstä ja aikataulusta Euroopan tilasto-ohjelman ja vuotuisen työohjelman mukaisesti. Näitä tilastointitehtäviä suorittaessaan Eurostatin pääjohtaja toimii riippumattomasti; hän ei pyydä eikä ota ohjeita unionin toimielimiltä tai laitoksilta, minkään jäsenvaltion hallitukselta tai muulta laitokselta, elimeltä, virastolta tai taholta.
   2.   Eurostatin pääjohtaja toimii Eurostatille osoitettujen määrärahojen täytäntöönpanossa tulojen ja menojen hyväksyjänä.
   8 artikla
   Ylin tilastovirkamies
   1.   Eurostatin pääjohtajaa pidetään ylimpänä tilastovirkamiehenä.
   2.   Ylin tilastovirkamies

               a)

               vastaa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta komissiossa;

               b)

               on vastuussa 5 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen muiden tilastojen kehittämisen ja tuottamisen koordinoinnista;

               c)

               edustaa komissiota kansainvälisillä tilastoalan foorumeilla unionin toimielinten ja laitosten tilastotoimien koordinoimiseksi asetuksen (EY) N:o 223/2009 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

               d)

               on asetuksen (EY) N:o 223/2009 7 artiklassa tarkoitetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean puheenjohtaja;

               e)

               valmistelee tämän päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ohjelmat tiiviissä yhteistyössä komission muiden yksiköiden kanssa ottaen mahdollisimman pitkälti huomioon käyttäjien tarpeet ja muun asian kannalta merkityksellisen kehityksen;

               f)

               on yhteydessä Euroopan tilastojärjestelmään ja Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavaan lautakuntaan kaikissa asioissa, jotka liittyvät Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanoon koko Euroopan tilastojärjestelmässä.

         3.   Kaikkien yksiköiden, jotka aikovat toteuttaa tilastojen tuottamiseen liittyviä toimia, on kuultava ylintä tilastovirkamiestä kyseisten toimien valmistelun varhaisessa vaiheessa. Ylin tilastovirkamies voi antaa asiasta suosituksia. Aloitteet, jotka eivät liity Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun – erityisesti, kun on kyse erityisistä yksiköiden välisistä sopimuksista – kuuluvat yksinomaisesti kyseisen yksikön vastuulle.
   9 artikla
   Käyttöoikeus hallinnollisiin rekistereihin
   1.   Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi Eurostatilla on oikeus käyttää komission yksiköiden hallinnollisia tietoja unionin lainsäädännössä vahvistettujen salassapitosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti ja yhdistää nämä hallinnolliset tiedot tilastoihin siinä laajuudessa kuin nämä tiedot ovat tarpeen Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.
   2.   Eurostatia on kuultava muiden komission yksiköiden kehittämien ja ylläpitämien hallinnollisten rekistereiden ja tietokantojen alkuperäisestä suunnittelusta, myöhemmästä kehittämisestä ja lopettamisesta ja se voi osallistua näihin toimiin helpottaakseen näissä rekistereissä ja tietokannoissa olevien tietojen käyttöä Euroopan tilastoissa. Eurostatilla on tätä varten oikeus ehdottaa sellaisia hallinnollisia rekistereitä koskevia standardointitoimia, jotka ovat tarpeen Euroopan tilastojen tuottamiseksi.
   3.   Tämän artiklan säännösten vaikuttavuuden lisäämiseksi komission kaikkien yksiköiden on varmistettava, että Eurostatille annetaan sen pyynnöstä unionin lainsäädännössä vahvistettujen, tietojen salassapitoa koskevien sääntöjen mukaisesti käyttöoikeus hallinnollisiin tietoihin siinä määrin kuin on tarpeen Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.
   10 artikla
   Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt
   1.   Asetuksen (EY) N:o 223/2009 11 artiklan mukaisesti Eurostat kehittää, tuottaa ja jakelee Euroopan tilastot Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen mukaisesti; sääntöjen uudelleentarkastelusta ja ajantasaistamisesta vastaa Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea.
   2.   Eurostat ottaa Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan mukaan kaikkiin Euroopan tilastoja koskeviin käytännesääntöihin liittyviin toimiin kyseisen lautakunnan toimeksiannon mukaisesti.
   3.   Eurostat seuraa, että kansalliset tilastoviranomaiset panevat Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt tehokkaasti täytäntöön.
   11 artikla
   Laadunvarmistus ja merkitseminen
   1.   Eurostat varmistaa Euroopan tilastojen laadunhallinnan. Tätä varten ja vahvistettujen laatukriteerien pohjalta sekä ottaen huomioon sen, että käyttäjät tarvitsevat laatutasoltaan erilaisia tilastoja, Eurostat

               a)

               seuraa ja arvioi keräämiensä tai saamiensa tietojen laatua ja raportoi jakelemiensa Euroopan tilastojen laadusta;

               b)

               edistää ja soveltaa Euroopan tilastojen merkintäprosessia;

               c)

               tarkastaa tiedot, jotka ovat Eurostatin vastuulla unionin tehostetun talouspoliittisen hallinnan puitteissa, ja käyttää kaikkia valtuuksia, jotka on nimenomaisesti annettu Eurostatille asiaan liittyvissä menettelyissä.

         2.   Eurostat vahvistaa laadunvarmistuspuitteet, joissa otetaan huomioon Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi toteutetut tai toteutettavat toimenpiteet.
   12 artikla
   Salassapidettävien tietojen käyttö
   1.   Eurostatin pääjohtaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tilastosalaisuutta noudatetaan.
   2.   Tietoihin, joita pidetään asetuksen (EY) N:o 223/2009 3 artiklan 7 kohdan nojalla salassapidettävinä, on saman asetuksen V luvun säännösten mukaisesti käyttöoikeus ainoastaan Eurostatin virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä ja muilla luonnollisilla henkilöillä, jotka työskentelevät Eurostatille sopimussuhteessa, kun tällaiset tiedot ovat tarpeen Euroopan tilastojen tuottamiseksi ja heidän nimenomaisia työtehtäviään varten.
   3.   Eurostatin pääjohtaja toteuttaa lisäksi kaikki tarvittavat toimenpiteet suojatakseen tietoja, joiden paljastaminen vahingoittaisi unionin etua tai sen jäsenvaltion etua, johon ne liittyvät.
   13 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätös 97/281/EY.
   Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2012.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

      (2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta, KOM(2005) 217 lopullinen.

      (3)  KOM(2011) 211 lopullinen.

      (4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12.

      (5)  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

      (6)  KOM(2009) 404 lopullinen.

      (7)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (8)  EYVL L 112, 29.4.1997, s. 56.


title: Päätös N:o S6, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009 , rekisteröitymisestä asuinjäsenvaltiossa asetuksen (EY) N:o 987/2009 24 artiklan mukaisesti sekä asetuksen (EY) N:o 987/2009 64 artiklan 4 kohdassa säädettyjen luetteloiden laatimisesta (ETA:n kannalta ja EY:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               27.4.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 107/6

         PÄÄTÖS N:o S6,
   annettu 22 päivänä joulukuuta 2009,
   rekisteröitymisestä asuinjäsenvaltiossa asetuksen (EY) N:o 987/2009 24 artiklan mukaisesti sekä asetuksen (EY) N:o 987/2009 64 artiklan 4 kohdassa säädettyjen luetteloiden laatimisesta
   (ETA:n kannalta ja EY:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti)
   2010/C 107/04
   SOSIAALITURVAJÄRJESTELMIEN YHTEENSOVITTAMISTA KÄSITTELEVÄ HALLINTOTOIMIKUNTA, joka
   ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 72 artiklan a alakohdan (1), jonka mukaan hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia asetuksesta (EY) N:o 883/2004 ja asetuksesta (EY) N:o 987/2009 (2) johtuvia hallinnollisia ja tulkinnallisia kysymyksiä,
   ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 883/2004 35 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 987/2009 24 artiklan ja 64 artiklan 4 ja 6 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 883/2004 74 artiklan,
   sekä käsittelee asiaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 71 artiklan 2 kohdassa säädetyin edellytyksin,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   Säännöt, jotka koskevat rekisteröitymistä asetuksen (EY) N:o 987/2009, jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, 24 artiklan mukaisesti sekä täytäntöönpanoasetuksen 64 artiklan 4 kohdassa säädetyn luettelon pitämistä, ovat seuraavat:
   I   Täytäntöönpanoasetuksen 24 artiklassa säädetty rekisteröityminen

               1.

               Täytäntöönpanoasetuksen 24 artiklan soveltamista varten vahvistetaan seuraava menettely.
               Toimivaltaisen laitoksen on asianomaisen henkilön pyynnöstä toimitettava asetuksen (EY) N:o 883/2004, jäljempänä ’perusasetus’, 17, 22, 24, 25 tai 26 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiaankuuluva asiakirja, jäljempänä ’etuuteen oikeuttava asiakirja’, asianomaiselle henkilölle, jonka on toimitettava kyseinen asiakirja asuinpaikkansa laitokselle rekisteröityessään luontoisetuuksien myöntämistä varten.
               Asuinpaikan laitoksen pyynnöstä toimivaltaisen laitoksen on toimitettava etuuteen oikeuttava asiakirja kyseiselle laitokselle.
               Toimivaltaisen laitoksen on ilmoitettava asuinpaikan laitokselle etuuteen oikeuttavan asiakirjan muutoksista tai peruuttamisesta. Vastaanottavan laitoksen on ilmoitettava lähettävälle laitokselle joko vahvistavansa tai riitauttavansa kyseisen muutoksen tai peruutuksen.
               Asuinpaikan laitoksen on ilmoitettava toimivaltaiselle laitokselle asianomaisen henkilön rekisteröitymisestä sekä kaikista muutoksista rekisteröintiin tai rekisteröinnin peruuttamisesta. Kyseiset tiedot on toimitettava heti kun tätä varten tarvittavat tiedot tulevat asuinpaikan laitoksen saataville. Vastaanottavan laitoksen on ilmoitettava lähettävälle laitokselle joko vahvistavansa tai riitauttavansa kyseisen muutoksen tai peruutuksen.

               2.

               Päivämäärä, josta alkaen luontoisetuuksien kustannukset on korvattava perusasetuksen 35 ja 41 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen 62 ja 63 artiklan mukaisesti, on

                           a)

                           päivämäärä, jona oikeus luontoisetuuksiin on saavutettu toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja joka on kirjattu etuuteen oikeuttavaan asiakirjaan

                           b)

                           asuinpaikan muutoksen tai rekisteröinnin päivämäärä, jos se on myöhempi kuin edellä a alakohdassa tarkoitettu päivämäärä ja se on kirjattu asiakirjaan, jonka asuinpaikan laitos on antanut täytäntöönpanoasetuksen 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     Jos vakuutetun henkilön perheenjäsenet, eläkkeensaaja tai joku hänen perheenjäsenistään ovat edelleen oikeutettuja asetusten mukaisesti saamaan ensisijaisuusperusteella etuuksia ammatin harjoittamisen tai korvaavan tulolähteen nojalla asuinmaansa tai toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, rekisteröinti alkaa sitä päivämäärää seuraavana päivänä, jona kyseinen oikeus päättyy.

               3.

               Päivämäärä, josta alkaen luontoisetuuksien kustannusten maksaminen lakkaa perusasetuksen 35 ja 41 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen 62 ja 63 artiklan mukaisesti, on rekisteröinnin peruutuspäivämäärä, jonka asuinpaikan laitos ilmoittaa toimivaltaiselle laitokselle, tai etuuteen oikeuttavan asiakirjan peruutuksen päivämäärä, jonka toimivaltainen laitos ilmoittaa asuinpaikan laitokselle.
               Tämä päivämäärä ilmoitetaan peruutusasiakirjassa, ja se on päivämäärä, jona etuuteen oikeuttavan asiakirjan soveltaminen lakkaa, nimittäin

                           i)

                           kuolinpäivämäärä tai päivämäärä, jona asianomainen henkilö muuttaa asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon

                           ii)

                           päivämäärä, jona saavutetaan oikeus luontoisetuuksiin asuinmaan tai toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla asetusten mukaisesti ammatin harjoittamiseen liittyen tai eläkkeen myöntämiseen liittyen

                           iii)

                           päivämäärä, josta alkaen perheenjäsenet eivät enää täytä edellytyksiä luontoisetuuksien saamiseksi perheenjäseninä asuinjäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.

                     Kaikkien kansallisten laitosten velvollisuutena on toimia siten, että minimoidaan ajanjakso etuuteen oikeutuksen tai rekisteröinnin päättymispäivämäärän ja peruutusasiakirjan ilmoittamispäivämäärän välillä. Erityisesti vakuutetun henkilön asuinpaikan määrittämisen olisi perustuttava huolelliseen tarkasteluun täytäntöönpanoasetuksen 11 artiklan mukaisesti.

         II   Täytäntöönpanoasetuksen 64 artiklan 4 kohdassa säädetty luettelo

      Vakuutettujen perheenjäsenet, eläkkeensaajat ja/tai heidän perheenjäsenensä

               1.

               Täytäntöönpanoasetuksen liitteessä 3 luetellun jäsenvaltion asuinpaikan laitoksen on laskettava vakuutetun perheenjäsenille perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti ja eläkkeensaajille ja/tai heidän perheenjäsenilleen perusasetuksen 24, 25 tai 26 artiklan mukaisesti annettujen luontoisetuuksien kiinteämääräinen summa luettelon perusteella, joka pidetään tätä tarkoitusta varten ajan tasalla, käyttämällä pohjana omia tietojaan tai toimivaltaisen laitoksen toimittamia tietoja, jotka koskevat oikeuden saavuttamista tai tällaisen oikeuden keskeyttämistä tai peruuttamista.
               Täytäntöönpanoasetuksen 64 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa luetteloissa on mainittava maksettavaksi kuuluvien kuukausittaisten kiinteämääräisten summien lukumäärä yksittäistä vuotta kohti kutakin vakuutetun perheenjäsentä, eläkkeensaajaa ja/tai hänen perheenjäsentään kohti.

               2.

               Kuukausittaisten kertasuoritusten lukumäärän laskemista varten ajanjakso, jonka aikana asianomaiset henkilöt voivat hakea etuuksia, lasketaan kuukausina.
               Kuukausien lukumäärä saadaan laskemalla kokonaiseksi kuukaudeksi kalenterikuukausi, johon sisältyy se päivä, josta alkaen kiinteämääräisten summien laskenta on tehty.
               Kalenterikuukautta, jonka aikana oikeus on lakannut, ei lasketa, ellei se ole kokonainen kuukausi.
               Jos kokonaisjakso on lyhyempi kuin yksi kuukausi, se lasketaan kuukaudeksi.
               Jos henkilö siirtyy yhdestä ikäryhmästä toiseen kyseisen jakson aikana, se kuukausi, jona ikäryhmän muutos tapahtuu, lasketaan kokonaan korkeampaan ikäryhmään.

         III   Loppusäännökset

   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä.

            Hallintotoimikunnan puheenjohtaja

         Lena MALMBERG

      (1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.


Avis juridique important

|

31995D0283

95/283/EY: Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1995, alueiden komitean varajäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 181 , 01/08/1995 s. 0021 - 0021

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 13 päivänä heinäkuuta 1995,alueiden komitean varajäsenen nimeämisestä (95/283/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan,ottaa huomioon neuvoston 26 päivänä tammikuuta 1994 tekemän päätöksen 94/65/EY aluekomitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1994 alkavalle ja 25 päivänä tammikuuta 1998 päättyvälle toimikaudelle (1),sekä katsoo, ettäneuvoston tiedoksi 4 päivänä toukokuuta 1995 annetun varajäsenen Hinzin eron jälkeen yksi komitean varajäsenen paikka on täyttämättä, jaottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään Kristiane Weber-Hassemer aluekomitean varajäseneksi Hinzin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi, siis tammikuun 25 päivään 1998 saakka.Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 1995.Neuvoston puolestaP. SOLBES MIRAPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 31, 4.2.1994, s. 29


title: Komission päätös (EU) 2017/133, annettu 25 päivänä tammikuuta 2017, yhdenmukaistetun standardin EN 14342:2013 ”Puiset lattianpäällysteet. Ominaisuudet, vaatimustenmukaisuuden arviointi ja merkintä” viitetietojen säilyttämisestä varauksin Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 nojalla (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
               26.1.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 21/113

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/133,
   annettu 25 päivänä tammikuuta 2017,
   yhdenmukaistetun standardin EN 14342:2013 ”Puiset lattianpäällysteet. Ominaisuudet, vaatimustenmukaisuuden arviointi ja merkintä” viitetietojen säilyttämisestä varauksin Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 nojalla
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta ja neuvoston direktiivin 89/106/ETY kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EU) N:o 305/2011 mukaisesti sen 17 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien on täytettävä kyseisellä asetuksella tai sen nojalla vahvistetut yhdenmukaistetun järjestelmän vaatimukset.

               (2)

               Euroopan standardointikomitea (CEN) hyväksyi heinäkuussa 2013 yhdenmukaistetun standardin EN 14342:2013 ”Puiset lattianpäällysteet. Ominaisuudet, vaatimustenmukaisuuden arviointi ja merkintä”. Standardin viitetiedot julkaistiin myöhemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2).

               (3)

               Saksa esitti 21 päivänä elokuuta 2015 yhdenmukaistettua standardia EN 14342:2013 koskevan virallisen vastalauseen. Virallinen vastalause koski kyseisen standardin kohtaa 4.4, joka käsittelee tiettyjen vaarallisten aineiden arviointimenetelmiä ja -perusteita, ja vastalauseessa pyydettiin poistamaan standardin viitetiedot Euroopan unionin virallisesta lehdestä tai vaihtoehtoisesti lisäämään rajoitus, jossa standardin kohta 4.4 poistetaan kyseisten viitetietojen soveltamisalasta.

               (4)

               Saksa katsoi, että standardi ei sisällä yhdenmukaistettuja menetelmiä, joilla kyseisten rakennustuotteiden suoritustasoa arvioitaisiin suhteessa muiden vaarallisten aineiden ominaispäästöihin. Standardin kohdassa 4.4 tuodaan itse asiassa esiin, että muiden vaarallisten aineiden kuin standardin muissa kohdissa käsiteltyjen vaarallisten aineiden päästöjä tai pitoisuutta koskeva tarkastus tai ilmoittaminen olisi tehtävä ottaen huomioon käyttöpaikan kansalliset säännökset.

               (5)

               Saksan mukaan tämä puute tarkoittaa asetuksen (EU) N:o 305/2011 17 artiklan 3 kohdan rikkomista, sillä kyseessä oleva standardi ei täysin täytä asiaankuuluvassa toimeksiannossa esitettyjä vaatimuksia, kuten 18 artiklassa säädetään.

               (6)

               Lisäksi Saksa painotti, että on tärkeää käsitellä asianmukaisesti tällaisten muiden vaarallisten aineiden, varsinkin haihtuvien orgaanisten yhdisteiden, päästöjä yhdenmukaistettujen standardien puitteissa etenkin kyseisten puuperäisten tuotteiden tapauksessa.

               (7)

               Näistä syistä Saksa pyysi poistamaan kyseisen standardin viitetiedot tai vaihtoehtoisesti lisäämään rajoituksen, jolla kohta 4.4 poistetaan viitetietojen soveltamisalasta, jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus hyväksyä kansallisia säännöksiä kyseisen perusominaisuuden suoritustason arvioinnista, kun kyseessä ovat muiden vaarallisten aineiden päästöt.

               (8)

               Kun arvioidaan esitettyjen väitteiden hyväksyttävyyttä, olisi todettava, että jos Saksan vaihtoehtoinen pyyntö katsottaisiin erilliseksi pyynnöksi, jolla haetaan jäsenvaltioille mahdollisuutta ottaa käyttöön lisävaatimuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kyseistä väitettä ei pitäisi katsoa hyväksyttäväksi, sillä se ei kohdistuisi standardin EN 14342:2013 sisältöön. Pyynnön sanamuoto kohdistuu kuitenkin selvästi kyseistä standardia koskevan viittauksen soveltamisalan rajoittamiseen, ja näin ollen olisi katsottava, että Saksan pyyntöönsä liittämät tällaista rajoittamista koskevat selvitykset ovat vain osia virallisen vastalauseen perusteluista, joten niitä ei pitäisi tarkastella erillisinä.

               (9)

               Yhdenmukaistetuissa standardeissa olisi asetuksen (EU) N:o 305/2011 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitettävä menetelmät ja kriteerit, joilla arvioidaan standardien piiriin kuuluvien tuotteiden perusominaisuuksien suoritustasot. Aivan kuten Saksa on maininnut, standardin EN 14342:2013 kohdassa 4.4 esitetään vain viittaus voimassa oleviin kansallisiin säännöksiin. Tältä osin standardi EN 14342:2013 ei täytä asetuksen (EU) N:o 305/2011 17 artiklan 3 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

               (10)

               Myös unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (3) osoittaa, ettei jäsenvaltioilla ole oikeutta ottaa käyttöön minkään perusominaisuuden suoritustason arviointia käsitteleviä kansallisia säännöksiä, joissa ylitetään yhdenmukaistettujen standardien sisältö, kun kyseessä on niiden piiriin kuuluvien rakennustuotteiden kaupan pitäminen tai käyttö. Standardin EN 14342:2013 sisältö on siis myös näiden periaatteiden vastainen.

               (11)

               Näistä syistä ja ottaen huomioon, että asetuksia sovelletaan sellaisinaan, standardin EN 14342:2013 kohtaa 4.4 ei tätä virallista vastalausetta käsittelevän menettelyn tuloksesta riippumatta pitäisi soveltaa.

               (12)

               Koska unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (4) vahvistetaan asetuksella (EU) N:o 305/2011 tai sen nojalla perustetun yhdenmukaistetun järjestelmän tyhjentävyys, standardin EN 14342:2013 kohdan 4.4 pätemättömyys ei kuitenkaan tarkoita, että jäsenvaltiot voisivat hyväksyä muiden vaarallisten aineiden ominaispäästöjen arviointia käsitteleviä kansallisia säännöksiä.

               (13)

               Standardin EN 14342:2013 sisällön sekä Saksan, muiden jäsenvaltioiden, CENin ja teollisuuden toimittamien tietojen perusteella ja kun on kuultu asetuksen (EU) N:o 305/2011 64 artiklalla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (5) 22 artiklalla perustettuja komiteoita, olisi todettava, että kyseisen standardin viitetietojen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemisen jatkamista vastaan ei ole esitetty merkittäviä vastalauseita. Kohdan 4.4 poistaminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistujen viitetietojen soveltamisalasta on nostanut esiin kysymyksiä, joiden taustalla on se, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön tulkitaan antavan jäsenvaltioille mahdollisuuden vahvistaa tuotteiden vapaata liikkuvuutta rajoittavia vaatimuksia, jos ne katsovat, että kyseisten tuotteiden turvallisuudesta ei ole riittäviä takeita. Unionin tuomioistuin on kuitenkin jo itse todennut, että tällainen tulkinta asettaisi kyseenalaiseksi tämän alan yhdenmukaistamisen vaikuttavuuden [(”effet utile”)] (6).

               (14)

               Kyseisen standardin väitettyä puutteellisuutta ei näin olisi pidettävä riittävänä perusteena hyväksyä Saksan ensimmäinen pyyntö eli standardin EN 14342:2013 viitetietojen poistaminen kokonaan Euroopan unionin virallisesta lehdestä. Sen vuoksi pyyntö olisi hylättävä.

               (15)

               Mitä tulee vaihtoehtoiseen pyyntöön, joka koskee viitetietojen rajoittamista sulkemalla kohta 4.4 niiden soveltamisalan ulkopuolelle, on ensiksikin muistutettava, että tätä virallista vastalausetta käsittelevän menettelyn tuloksesta riippumatta kyseistä kohtaa ei pidä soveltaa, kuten on jo osoitettu. Selkeyden vuoksi on kuitenkin tarpeen nimenomaisesti sulkea kyseinen pätemätön kohta viitetietojen ulkopuolelle.

               (16)

               Standardin EN 14342:2013 viitetiedot olisi näin ollen säilytettävä, mutta on tarpeen lisätä rajoitus, jolla kyseisen standardin kohta 4.4 poistetaan niiden soveltamisalasta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Säilytetään yhdenmukaistetun standardin EN 14342:2013 ”Puiset lattianpäällysteet. Ominaisuudet, vaatimustenmukaisuuden arviointi ja merkintä” viitetiedot ja lisätään niihin rajoitus.
   Komissio lisää Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistuun yhdenmukaistettujen standardien viiteluetteloon seuraavan rajoituksen: ”Standardin EN 14342:2013 kohta 4.4 poistetaan julkaistun viitetiedon soveltamisalasta”.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 5.

      (2)  Rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta ja neuvoston direktiivin 89/106/ETY kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (EUVL C 259, 8.8.2014, s. 1). Viimeisin julkaisu: Rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta ja neuvoston direktiivin 89/106/ETY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (EUVL C 398, 28.10.2016, s. 7).

      (3)  Ks. erityisesti unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-100/13 (komissio v. Saksa), 55 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

      (4)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-100/13 (komissio v. Saksa), 62 kohta.

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 98/25/EY, 95/15/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

      (6)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-100/13 (komissio v. Saksa), 60 kohta.


Avis juridique important

|

31998D0348

98/348/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta ja yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren alueen maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa) toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn päätöksen 97/256/EY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 155 , 29/05/1998 s. 0053 - 0054

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä toukokuuta 1998,yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta ja yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren alueen maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa) toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn päätöksen 97/256/EY muuttamisesta (98/348/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),sekä katsoo, ettäneuvosto teki 27 päivänä marraskuuta 1997 tekemällään päätöksellä yhteistyösopimuksen Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä sekä kuljetusalan sopimuksen tekemisestä samojen osapuolten välillä,mainittuun yhteistyösopimukseen sisältyy rahoitusyhteistyötä koskeva pöytäkirja, jonka mukaan Euroopan investointipankki myöntää pankin omista varoista lainoja enintään 150 miljoonan ecun arvosta 31 päivään joulukuuta 2000 saakka,päätöksellä 97/256/EY (3) myönnetään Euroopan investointipankille talousarviotakuu sen omista varoista tietyille alueille yhteisön ulkopuolella myönnetyille lainoille; talousarviotakuuta on laajennettava kattamaan myös rahoitusyhteistyöstä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehdyssä pöytäkirjassa sovitut pankin lainat,neuvosto kehottaa pankkia rahoittamaan hankkeita kyseisessä maassa rahoitusyhteistyöstä tehdyssä pöytäkirjassa määrättyjen järjestelyjen mukaisesti ja antaa sille tässä päätöksessä tarkoitetun takuun,päätöstä 97/256/EY olisi sen vuoksi muutettava, japerustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 235 artikla,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Muutetaan päätös 97/256/EY seuraavasti:1. korvataan päätöksen 97/256/EY otsikossa sanat ". . . Aasian maat sekä Etelä-Afrikka" seuraavasti: . . . "Aasian maat, Etelä-Afrikka sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia";2. korvataan 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa sanat ". . . Aasian maissa ja Etelä-Afrikan tasavallassa" seuraavasti: ". . . Aasian maissa, Etelä-Afrikan tasavallassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa";3. korvataan 1 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa:a) ilmaisu "7 105 miljoonaa ecua" seuraavasti: "7 255 miljoonaa ecua";b) lisätään viides luetelmakohta seuraavasti:"- entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 150 miljoonaa ecua";c) korvataan toisen virkkeen viimeisessä lauseessa ilmaisu ". . . sekä Etelä-Afrikan tasavallan osalta 1 päivästä heinäkuuta 1997" seuraavasti: ". . ., Etelä-Afrikan tasavallan osalta 1 päivästä heinäkuuta 1997 sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osalta 1 päivästä tammikuuta 1998";4. lisätään 1 artiklan 2 kohtaan kuudes luetelmakohta seuraavasti:"- entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia."2 artikla Vastaavat muutokset tehdään komission ja Euroopan investointipankin väliseen sopimukseen, johon viitataan päätöksen 97/256/EY 5 artiklassa.3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 1998.Neuvoston puolestaG. BROWNPuheenjohtaja(1) EYVL C 108, 7.4.1998, s. 1(2) EYVL C 152, 18.5.1998(3) EYVL L 102, 19.4.1997, s. 33


title: Kestävän Euroopan unionin poliittisia haasteita ja rahoitusta vuoden 2013 jälkeen käsittelevän erityisvaliokunnan asettaminen ja sen jäsenmäärä Euroopan parlamentin päätös 16. kesäkuuta 2010 kestävän Euroopan unionin poliittisia haasteita ja rahoitusta vuoden 2013 jälkeen käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä

text:
               12.8.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 236/160

         Keskiviikko 16. kesäkuuta 2010Kestävän Euroopan unionin poliittisia haasteita ja rahoitusta vuoden 2013 jälkeen käsittelevän erityisvaliokunnan asettaminen ja sen jäsenmäärä
   P7_TA(2010)0225
   Euroopan parlamentin päätös 16. kesäkuuta 2010 kestävän Euroopan unionin poliittisia haasteita ja rahoitusta vuoden 2013 jälkeen käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä
   2011/C 236 E/31

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 22. huhtikuuta sekä 12. ja 20. toukokuuta 2010 tekemät päätökset, joissa ehdotetaan erityisvaliokunnan asettamista käsittelemään poliittisia haasteita ja unionin käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia vuoden 2013 jälkeen,
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan 5 kohdan, jossa määrätään, että rahoituskehyksen vahvistamiseen johtavan menettelyn aikana Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen vahvistamista,
   ottaa huomioon tarpeen koota yhteen ja koordinoida niiden valiokuntien lausunnot, joita asia koskee, ja laatia budjettivaliokunnalle valtuudet neuvoston kanssa käytäviin neuvotteluihin, joiden tavoitteena on hyväksyä tulevan monivuotisen rahoituskehyksen sisältävä asetus, sekä mahdollisesti määritellä toimielinten välisellä sopimuksella sovittavat tukitoimet,
   panee merkille parlamentin rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisiä käsittelevän erityisvaliokunnan työn ja tarpeen jatkaa valiokunnan työn seurantaa erityisesti kestävän ja laadukkaan kasvun ja pitkän aikavälin investointien tukemiseksi, jotta voidaan torjua kriisin pitkäaikaisia vaikutuksia,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 184 artiklan,

               1.

               päättää asettaa erityisvaliokunnan, jonka toimivaltaan kuuluu

                           a)

                           määritellä parlamentin ensisijaiset poliittiset tavoitteet vuoden 2013 jälkeen voimaan tulevaa monivuotista rahoituskehystä varten sekä lainsäädännön että talousarvionäkökohtien kannalta;

                           b)

                           arvioida unionin tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvitsemat rahoitusvarat 1. tammikuuta 2014 alkavalla kaudella;

                           c)

                           määritellä seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kesto;

                           d)

                           ehdottaa näiden ensisijaisten poliittisten tavoitteiden ja muiden tavoitteiden mukaisesti rakennetta tulevalle monivuotiselle rahoituskehykselle ja ilmoittaa unionin toiminnan keskeiset alat;

                           e)

                           antaa suuntaviivat varojen alustavaa jakoa varten monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden välillä ja sisällä ensisijaisten tavoitteiden ja ehdotetun rakenteen mukaisesti;

                           f)

                           määritellä EU:n talousarvion rahoitusjärjestelmän uudistuksen ja menojen uudelleentarkastelun välinen yhteys, jotta budjettivaliokunnalla on vakaa perusta uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviä neuvotteluja varten;

               2.

               päättää, että erityisvaliokunnan toimikausi on 1. heinäkuuta 2010 alkaen kaksitoista kuukautta ja että toimikautensa päätteeksi erityisvaliokunta antaa parlamentille mietinnön, ennen kuin komissio esittää uuden monivuotisen rahoituskehyksen määrät sisältävän ehdotuksensa, minkä on määrä tapahtua heinäkuussa 2011;

               3.

               palauttaa mieliin, että valiokunnat, joita asia koskee, käsittelevät talousarviota koskevat ja lainsäädäntöehdotukset työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti;

               4.

               päättää, että erityisvaliokuntaan nimetään 50 jäsentä.


title: 2004/862/EY: Neuvoston päätös, tehty 7 päivänä joulukuuta 2004, makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Serbia ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta

text:
               17.12.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 370/81

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 7 päivänä joulukuuta 2004,
   makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Serbia ja Montenegrolle ja makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle tehdyn päätöksen 2002/882/EY muuttamisesta
   (2004/862/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle 5 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/882/EY (3) tarkoituksena on varmistaa kestävä maksutasetilanne ja vahvistaa maan valuuttavarantoa.

               (2)

               Rahoitusavusta on maksettu vuosina 2002 ja 2003 kaksi erää, joiden yhteenlaskettu määrä on 105 miljoonaa euroa. Sovittujen rakennepoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpanon viivästymisen vuoksi kolmatta erää (25 miljoonaa euroa) ei ole vielä pantu täytäntöön. Ehdoista ja poliittisista edellytyksistä vuonna 2003 päätetyn 70 miljoonan euron lisäavun myöntämiseksi on vielä neuvoteltava ja sovittava.

               (3)

               Serbia ja Montenegron viranomaiset ovat sitoutuneet talouden uudistamiseen ja vakauttamiseen nykyisen IMF:n ohjelman mukaan, mikä on jo johtanut rakenneuudistusten rohkaisevaan elpymiseen.

               (4)

               Maa tarvitsee edelleen ulkoista rahoitusapua sen tuen lisäksi, jota kansainväliset rahoituslaitokset voivat myöntää.

               (5)

               Päätöstä 2002/882/EY olisi muutettava, jotta avustusvaroja ja lainoja voidaan myöntää ja maksaa 9 päivän marraskuuta 2004 jälkeen.

               (6)

               Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla.

               (7)

               Talous- ja rahoituskomiteaa on kuultu,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Korvataan päätöksen 2002/882/EY 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:

      ”Sitä sovelletaan 8 päivästä marraskuuta 2004 alkaen ja 30 päivään kesäkuuta 2006 saakka.”

      Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         G. ZALM

      (1)  EUVL C 290, 27.11.2004, s. 6.

      (2)  Lausunto annettu 28. lokakuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (3)  EYVL L 308, 9.11.2002, s. 25. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2003/825/EY (EUVL L 311, 27.11.2003, s. 28).


title: 2014/555/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

text:
               5.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 266/132

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea
   (2014/555/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2012 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2012 (COM(2013) 570 – C7-0278/2013) (2),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012 sekä toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2012 koskevan tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) ja erityisesti sen 164, 165 ja 166 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0218/2014),

               1.

               myöntää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pääsihteerille vastuuvapauden Euroopan talous- ja sosiaalikomitean talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 56, 29.2.2012.

      (2)  EUVL C 334, 15.11.2013, s. 1.

      (3)  EUVL C 331, 14.11.2013, s. 1.

      (4)  EUVL C 334, 15.11.2013, s. 122.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: 2007/717/EY: Komission päätös, tehty 31 päivänä lokakuuta 2007 , sähköisen laskutuksen asiantuntijaryhmän perustamisesta

text:
               7.11.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 289/38

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 31 päivänä lokakuuta 2007,
   sähköisen laskutuksen asiantuntijaryhmän perustamisesta
   (2007/717/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklassa Euroopan yhteisölle annetaan tehtäväksi huolehtia sellaisten sisämarkkinoiden luomisesta, joille on ominaista, että tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet poistetaan jäsenvaltioiden väliltä.

               (2)

               Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) 232 artiklan mukaan laskut voidaan paperilaskujen sijasta toimittaa sähköisinä.

               (3)

               Tarkistetussa Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa (2) esitetään kaiken kattava talousuudistusohjelma. Strategian mikrotaloudellisen pilarin tavoitteena on yritystoiminnalle suotuisan ympäristön luominen. Yksi sen saavuttamisen kannalta ratkaisevista tekijöistä on yhteentoimivien ratkaisujen kehittäminen sähköistä laskutusta varten.

               (4)

               Neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 1 päivänä kesäkuuta 2005 antamallaan tiedonannolla ”i2010 – Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (3) komissio käynnisti i2010-aloitteen, jonka puitteissa voidaan tarkastella tietoyhteiskunta- ja media-alan keskeisiä haasteita ja kehitystä vuoteen 2010 asti. Aloite edistää avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta, ja siinä painotetaan tieto- ja viestintätekniikan keskeistä merkitystä (tieto- ja viestintätekniikkaa osallisuutta ja elämänlaatua lisäävänä voimana).

               (5)

               Euroopan maksuneuvosto, joka toimii Euroopan pankkialan päätöksenteko- ja koordinointielimenä maksuihin liittyvissä asioissa, on sitoutunut perustamaan vuoteen 2010 mennessä yhtenäisen euromaksualueen, jolla pyritään euroalueen maksuinfrastruktuurien ja maksutuotteiden yhdentämiseen.

               (6)

               Sähköinen laskutus muodostaa yhdyssiteen yritysten sisäisten prosessien ja maksujärjestelmien välille. Sen vuoksi yhtenäinen euromaksualue ja onnistuneesti toteutettu sähköistä laskutusta koskeva eurooppalainen aloite täydentäisivät toisiaan. Näiden kahden aloitteen odotetaan yhdessä tuottavan suuria etuja yrityksille ja rahoituspalvelujen tarjoajille, koska ne parantavat toimitusketjujen tehokkuutta ja automatisointia.

               (7)

               Jotta edistettäisiin digitaalisen ympäristön käyttöä ja sähköisen laskutuksen täysimittaista hyödyntämistä yhteisössä, olisi nykyisiä käytäntöjä yksinkertaistettava ja siirtymistä uusiin toimintamalleihin helpotettava laatimalla sähköiselle laskutukselle entistä integroidumpi ja yhtenäisempi malli. Se palvelisi etenkin Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) etuja.

               (8)

               Joukko sidosryhmiä perusti joulukuussa 2006 alakohtaisen sähköisen laskutuksen työryhmän, jonka puheenjohtajana toimi komissio; työryhmä koostui yritysten, pankkien ja muiden palveluntarjoajien sekä standardointielinten edustajista. Sen tehtävänä oli valmistella sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin suunnittelutyötä. Työryhmä esitti ehdotuksia mallin mahdollisesta hallintorakenteesta ja laati suuntaviivat sähköistä laskutusta koskevalle ohjelmalle. Se antoi loppukertomuksensa kesäkuussa 2007.

               (9)

               Sähköisen laskutuksen työryhmästä saatujen myönteisten kokemusten perusteella olisi perustettava asiantuntijaryhmä käsittelemään sähköiseen laskutukseen liittyviä pidemmän aikavälin kysymyksiä.

               (10)

               Asiantuntijaryhmän tehtävänä tulisi olla sähköisen laskutuksen toiminnallisten vaatimusten (4) määrittely ja vastuun jakaminen tiettyjen toimien toteuttamisesta; sen johdolla on tarkoitus ottaa vuoden 2009 loppuun mennessä käyttöön sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli, jossa esitetty yhteinen käsiterakenne tukee sähköisen laskutuksen palvelujen avointa tarjoamista ja yhteentoimivuutta kaikkialla Euroopassa.

               (11)

               Asiantuntijaryhmän olisi koostuttava henkilöistä, joilla on välitöntä ja asiaankuuluvaa asiantuntemusta sähköiseen laskutukseen liittyvistä toiminnoista; näitä voivat olla julkisen sektorin keskeisten sidosryhmien, suur- ja pienyritysten, palveluntarjoajien, standardointielinten ja kuluttajien edustajat. Lisäksi ryhmään tulisi voida ottaa tarkkailijoita. Kaikkien asiantuntijaryhmän raporttien tai tuotosten tulisi olla sen jäsenten laatimia, eikä niiden pitäisi katsoa edustavan komission näkemyksiä.

               (12)

               Olisi vahvistettava asiantuntijaryhmän jäseniin sovellettavat tietojen luovuttamista koskevat säännöt rajoittamatta kuitenkaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (5) liitteenä olevien komission turvallisuussääntöjen soveltamista.

               (13)

               Asiantuntijaryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) säännöksiä.

               (14)

               On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Sähköisen laskutuksen asiantuntijaryhmä
   Perustetaan sähköisen laskutuksen asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   2 artikla
   Tehtävät
   1.   Ryhmän yleisenä tehtävänä on avustaa komissiota sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin luomista koskevan yhteisen strategian kehittämisessä ja sen edistymisen seurannassa.
   2.   Ryhmä saattaa tehtävänsä päätökseen 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä.
   3.   Ryhmällä on seuraavat erityistehtävät:

               a)

               yksilöidä yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sähköistä laskutusta koskevan sääntelyjärjestelmän puutteet, jotka estävät yhteisön taloutta hyödyntämästä kaikkia sähköisen laskutuksen mahdollisuuksia;

               b)

               määrittää sähköisen laskutuksen toiminnalliset vaatimukset sähköisen laskutuksen eurooppalaista mallia varten ja varmistaa, että keskeiset sidosryhmät (7) kelpuuttavat ne;

               c)

               määrittää sähköiseen laskutukseen tarvittavat tietoelementit, erityisesti sellaiset, jotka mahdollistavat yhteyden laskutuksen ja ainakin hankinta- ja maksumenettelyn välillä, sekä arvonlisäveroon, tietojen todentamiseen ja eheyteen, arkistointi- ja tallennusvaatimuksiin liittyvät kysymykset, sekä varmistaa, että keskeiset sidosryhmät kelpuuttavat nämä elementit;

               d)

               laatia ehdotus standardointielimille osoitettavista vastuutehtävistä ja aikataulu sidosryhmien toiminnallisiin vaatimuksiin ja tietovaatimuksiin perustuvien yhteisten standardien kehittämiselle sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin tueksi;

               e)

               laatia ehdotus sähköisen laskutuksen eurooppalaiseksi malliksi. Sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli muodostaa yhteisen käsiterakenteen, johon sisältyvät sähköisen laskutuksen toiminnalliset vaatimukset ja standardit, ja siinä ehdotetaan ratkaisuja, jotka tukevat sähköisen laskutuksen palvelujen avointa ja yhteentoimivaa tarjoamista kaikkialla Euroopassa.

         4.   Tehtäviään hoitaessaan ryhmä ottaa huomioon jo käynnissä olevat työt ja olemassa olevat ratkaisut, jotka liittyvät erityisesti sähköisen laskutuksen toiminnallisiin vaatimuksiin ja teknisiin standardeihin julkisella ja yksityisellä sektorilla.
   5.   Ryhmä voi tarvittaessa siirtää tiettyjen toimien toteutuksen työryhmien tai sähköisen laskutuksen alalla toimivaltaisten ulkopuolisten elinten ja organisaatioiden vastuulle.
   6.   Ryhmä laatii ja toimittaa komissiolle välikertomuksen, jossa esitetään yhteenveto tehtävien edistymisestä sekä mahdollisia suosituksia, joita voidaan hyödyntää komission sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien, erityisesti toimialajärjestöjen, välisissä pohdinnoissa ja keskusteluissa. Kertomus julkaistaan.
   7.   Ryhmä laatii ja toimittaa komissiolle loppukertomuksen, jossa kuvaillaan sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli. Kertomus julkaistaan.
   3 artikla
   Kuuleminen
   1.   Komissio voi kuulla ryhmää mistä tahansa kysymyksestä, joka liittyy sähköiseen laskutukseen.
   2.   Ryhmän puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että ryhmän kuuleminen jostakin tietystä kysymyksestä on toivottavaa.
   4 artikla
   Jäsenten nimittäminen
   1.   Ryhmässä voi olla enintään 30 jäsentä.
   2.   Komissio nimittää jäsenet sellaisten asiantuntijoiden joukosta, joilla on kokemusta sähköisen laskutuksen alalta; valinta perustuu hakemuksiin sellaisilta toimialajärjestöiltä, julkisilta laitoksilta ja yksityishenkilöiltä, jotka edustavat kaikkien tai joidenkin julkisten laitosten, yritysten sekä tieto- ja viestintätekniikan toimijoiden, kuluttajien, rahoituspalvelujen tarjoajien ja standardointielinten etuja sähköisen laskutuksen alalla.
   Ryhmään soveltuviksi katsotut hakijat, joita ei kuitenkaan nimitetä jäseniksi, voidaan ottaa varallaololuetteloon, jota komissio voi käyttää nimittäessään uusia jäseniä.
   3.   Jäsenet nimitetään julkisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajina.
   4.   Hakemuksia arvioidessaan komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet:

               a)

               jäsenten on edustettava keskeisiä sidosryhmiä (esimerkiksi palveluntarjoajia, ratkaisujen tarjoajia, julkista sektoria, yrityksiä, myös pk-yrityksiä, ja kuluttajia) ja standardointielimiä;

               b)

               jäsenillä on oltava viimeaikaista käytännön tai toiminnallista asiantuntemusta tai kokemusta sähköiseen laskutukseen liittyvistä oikeudellisista, hallinnollisista, verotuksellisista, standardointia koskevista, kaupallisista ja/tai teknisistä rajat ylittävistä haasteista. Erityisesti jäsenillä tulee olla asiaankuuluvista yrityshankkeista tai kysymyksistä sellaista välitöntä kokemusta, joka antaa heille riittävästi kaupallista tai teknistä näkemystä ratkaisujen kehittämiseksi tässä päätöksessä määritettyihin kysymyksiin;

               c)

               jäsenten on pystyttävä osallistumaan hallintoelimensä, emojärjestönsä, toimialajärjestönsä tai toimialan taikka muiden sidosryhmien kannanottojen määrittelyyn tai laatimiseen ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista asioista;

               d)

               jäsenten on hallittava englannin kieli niin hyvin, että he voivat osallistua keskusteluihin ja raporttien laadintaan kyseisellä kielellä.

         Hakemuksiin on liitettävä todisteet siitä, että asiantuntijaryhmään ehdolla oleva hakija täyttää edellä mainitut edellytykset.
   5.   Jäseniä nimittäessään komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet:

               a)

               tarvittava lainopillinen, kaupallinen ja tekninen asiantuntemus ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista asioista;

               b)

               kaikki sähköisen laskutuksen kysyntään ja tarjontaan liittyvät keskeiset toiminnot kattava asiantuntemus.

         Lisäksi komissio pyrkii saamiensa hakemusten pohjalta varmistamaan, että ryhmässä on laaja maantieteellinen edustus ja tasapuolinen sukupuolijakauma.
   6.   Jäsenten on ilmoitettava komissiolle hyvissä ajoin mahdollisista eturistiriidoista, jotka voivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.
   7.   Henkilökohtaisesti nimitettyjen jäsenten nimet julkaistaan pääosaston verkkosivuilla tai Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa tai näissä kummassakin. Jäsenten nimet kerätään, käsitellään ja julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännösten mukaisesti.
   8.   Ryhmän jäsenet nimitetään 12 kuukauden toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ja he jatkavat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen valitaan uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy.
   9.   Jäsenten tilalle voidaan nimittää uusi jäsen toimikauden loppuajaksi seuraavissa tapauksissa:

               a)

               jäsen eroaa;

               b)

               jäsen ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön;

               c)

               jäsen ei täytä perustamissopimuksen 287 artiklassa määrättyjä vaatimuksia;

               d)

               jäsen ei vastoin edellä olevaa 6 kohdan määräystä ole ilmoittanut komissiolle hyvissä ajoin eturistiriidasta.

         5 artikla
   Puheenjohtajan nimittäminen
   1.   Komissio nimittää asiantuntijaryhmälle puheenjohtajan sillä perusteella, että valittu henkilö edustaa laajalti keskeisten sidosryhmien etuja, että hän kykenee osallistumaan toimialan kannanottojen laatimiseen ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista kysymyksistä ja että hänellä on tehtävään vaadittava lainopillinen, kaupallinen ja tekninen asiantuntemus.
   2.   Komissio nimittää puheenjohtajan 12 kuukauden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
   6 artikla
   Toiminta
   1.   Ryhmän kokoukset järjestää komissio ja niitä johtaa puheenjohtaja.
   2.   Ryhmä voi komission kanssa asiasta sovittuaan perustaa työryhmiä tarkastelemaan tiettyjä kysymyksiä ryhmän määrittelemien toimeksiantojen mukaisesti; työryhmät lakkautetaan heti, kun ne ovat täyttäneet tehtävänsä.
   3.   Komission edustaja voi pyytää käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai sen työryhmien työhön.
   4.   Ryhmän tai sen työryhmien työhön tai toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
   5.   Ryhmä ja sen työryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamia menettelyjä ja aikataulua noudattaen. Komissio huolehtii sihteeripalveluista.
   Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat osallistua ryhmän tai sen työryhmien kokouksiin.
   6.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestyksen mallin pohjalta.
   7.   Komissio voi julkaista, tai asettaa saataville Internetissä, ryhmän laatimia tiivistelmiä, päätelmiä tai valmisteluasiakirjoja kyseisen asiakirjan alkukielellä.
   7 artikla
   Kulujen korvaaminen
   1.   Komissio korvaa ryhmän toimintaan liittyvät puheenjohtajan, jäsenten, asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matkakulut ja soveltuvin osin myös oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.
   2.   Puheenjohtaja, jäsenet, asiantuntijat ja tarkkailijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   3.   Kokouskulut korvataan toimivaltaisen komission yksikön ryhmälle varaaman vuosibudjetin rajoissa.
   8 artikla
   Päättymisajankohta
   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009.

      Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2007.

            Komission puolesta

         Günter VERHEUGEN

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2006/138/EY (EUVL L 384, 29.12.2006, s. 92).

      (2)  KOM(2005) 24.

      (3)  KOM(2005) 229 lopullinen.

      (4)  Sähköisen laskutuksen toiminnallisilla vaatimuksilla tarkoitetaan ominaispiirteitä, jotka sähköisen laskutuksen palvelujen on täytettävä, jotta ne vastaisivat sidosryhmien toiminnallisia tarpeita ja tavoitteita ja siten mahdollistaisivat rahoitus- ja toimitusketjujen prosessit alusta loppuun. Näihin vaatimuksiin sisältyvät tehokas prosessin kulku, sähköisen laskun tiedot ja standardoitu sanomarakenne.

      (5)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/548/EY, Euratom (EUVL L 215, 5.8.2006, s. 38).

      (6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (7)  Erityisesti julkinen sektori, yritykset ja tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen ja rahoituspalvelujen tarjoajat.

      LIITE
      TEHTÄVÄNKUVAUS
      SÄHKÖISEN LASKUTUKSEN ASIANTUNTIJARYHMÄ
      1.   TAUSTATIETOJA
      Euroopan komissio on vastannut talouden globalisoitumisen haasteisiin. Syyskuussa 2006 julkaisemassaan tiedonannossa laajapohjaisesta innovaatiostrategiasta se toteaa, että ”pystyäkseen kilpailemaan tässä uudessa talousjärjestyksessä EU:n on muututtava entistä innovatiivisemmaksi, ja kuluttajien tarpeet ja mieltymykset on otettava entistä paremmin huomioon”.
      Euroopan kilpailukyvyn parantaminen maailmantaloudessa perustuu kahteen tekijään, tehokkuuteen ja luotettavuuteen. Arvoketjujen tehostaminen alentaa kustannuksia; niiden toimintaympäristön luotettavuuden parantaminen taas tekee niistä entistä kilpailukykyisempiä. Arvoketjujen tehokkuuden ja luotettavuuden saavuttaminen on siis yksi innovaation perusedellytyksistä.
      Tiedonkulun helpottaminen missä tahansa arvoketjussa poistaa tehottomuutta, parantaa luotettavuutta ja alentaa kustannuksia. Siirtyessään yhtenäiseen euromaksualueeseen EU:n olisi samalla parannettava toimintaprosesseja, joita sovelletaan suuressa osassa yritysten välistä ja yritysten ja viranomaisten välistä laskutusta. Yhtenäisen euromaksualueen odotetaan edistävän merkittävästi Lissabonin strategian toteutumista.
      Sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin tavoitteena on luoda perusta sähköisen laskutuksen ratkaisujen yhteentoimivuuden saavuttamiselle julkisella ja yksityisellä sektorilla. Yhteentoimivuus varmistetaan laatimalla yhteiset menettelysäännöt ja tekniset standardit. Koska eurooppalainen malli luo lisää kaupallisia kannustimia sähköiseen kaupankäyntiin käsin suoritettavan paperilaskutuksen sijasta, se edistää nykyisten esteiden poistamista yhteisön sisäisten (valtioiden rajat ylittävien) sähköisen laskutuksen ratkaisujen omaksumisen ja vakiintumisen tieltä.
      2.   SÄHKÖISEN LASKUTUKSEN ASIANTUNTIJARYHMÄN TEHTÄVÄT
      Asiantuntijaryhmän (jäljempänä ’ryhmä’) yleisenä tehtävänä on avustaa komissiota sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin luomista koskevan yhteisen strategian kehittämisessä ja sen edistymisen seurannassa.
      Ryhmä saattaa tehtävänsä päätökseen 31. joulukuuta 2009 mennessä.
      Erityisesti ryhmän tehtävänä on

                  a)

                  yksilöidä yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sähköistä laskutusta koskevan sääntelyjärjestelmän puutteet, jotka estävät yhteisön taloutta hyödyntämästä kaikkia sähköisen laskutuksen mahdollisuuksia;

                  b)

                  määrittää sähköisen laskutuksen toiminnalliset vaatimukset sähköisen laskutuksen eurooppalaista mallia varten ja varmistaa, että keskeiset sidosryhmät kelpuuttavat ne;

                  c)

                  määrittää sähköiseen laskutukseen tarvittavat tietoelementit, erityisesti sellaiset, jotka mahdollistavat yhteyden laskutuksen ja ainakin hankinta- ja maksumenettelyn välillä, sekä arvonlisäveroon, tietojen todentamiseen ja eheyteen, arkistointi- ja tallennusvaatimuksiin liittyvät kysymykset, sekä varmistaa, että keskeiset sidosryhmät kelpuuttavat nämä elementit;

                  d)

                  laatia ehdotus standardointielimille osoitettavista vastuutehtävistä ja aikataulu sidosryhmien toiminnallisiin vaatimuksiin ja tietovaatimuksiin perustuvien yhteisten standardien kehittämiselle sähköisen laskutuksen eurooppalaisen mallin tueksi;

                  e)

                  laatia ehdotus sähköisen laskutuksen eurooppalaiseksi malliksi. Sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli muodostaa yhteisen käsiterakenteen, johon sisältyvät sähköisen laskutuksen toiminnalliset vaatimukset ja standardit, ja siinä ehdotetaan ratkaisuja, jotka tukevat sähköisen laskutuksen palvelujen avointa ja yhteentoimivaa tarjoamista kaikkialla Euroopassa.

            Tehtäviään hoitaessaan ryhmä ottaa huomioon jo käynnissä olevat työt ja olemassa olevat ratkaisut, jotka liittyvät erityisesti sähköisen laskutuksen toiminnallisiin vaatimuksiin ja teknisiin standardeihin julkisella ja yksityisellä sektorilla.
      Ryhmä voi tarvittaessa siirtää tiettyjen toimien toteutuksen työryhmien tai sähköisen laskutuksen alalla toimivaltaisten ulkopuolisten elinten ja organisaatioiden vastuulle.
      Ryhmä laatii ja toimittaa komissiolle välikertomuksen, jossa esitetään yhteenveto tehtävien edistymisestä sekä mahdollisia suosituksia, joita voidaan hyödyntää komission sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien, erityisesti toimialajärjestöjen, välisissä pohdinnoissa ja keskusteluissa. Kertomus julkaistaan.
      Ryhmä laatii ja toimittaa komissiolle loppukertomuksen, jossa kuvaillaan sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli. Kertomus julkaistaan. Ryhmän laatimien kertomusten ei katsota edustavan komission yksiköiden näkemyksiä.
      3.   KOKOONPANO JA TOIMINTA
      3.1   Kokoonpano
      Ryhmään otetaan enintään 30 jäsentä.
      Komissio nimittää jäsenet sellaisten asiantuntijoiden joukosta, joilla on kokemusta sähköisen laskutuksen alalta; valinta perustuu hakemuksiin sellaisilta toimialajärjestöiltä, julkisilta laitoksilta ja yksityishenkilöiltä, jotka edustavat kaikkien tai joidenkin julkisten laitosten, yritysten sekä tieto- ja viestintätekniikan toimijoiden, kuluttajien, rahoituspalvelujen tarjoajien ja standardointielinten etuja sähköisen laskutuksen alalla.
      3.2   Hakuilmoitus
      Ryhmän perustamisesta tekemänsä päätöksen nojalla komissio julkaisee hakuilmoituksen, jossa pyydetään hakemuksia sellaisilta toimialajärjestöiltä, julkisilta laitoksilta ja yksityishenkilöiltä, jotka edustavat kaikkien tai joidenkin julkisten laitosten, yritysten sekä tieto- ja viestintätekniikan toimijoiden, kuluttajien, rahoituspalvelujen tarjoajien ja standardointijärjestöjen etuja sähköisen laskutuksen alalla.
      Toimialajärjestöjä, julkisia laitoksia ja yksityishenkilöitä, jotka haluavat osallistua ryhmään, pyydetään lähettämään komissiolle kirjalliset hakemuksensa viimeistään 30. marraskuuta 2007.
      Hakemuksissa on perusteltava asianmukaisesti, mistä syistä hakija haluaa tulla valituksi ryhmään.
      Hakemuksia arvioidessaan komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet:

                  a)

                  jäsenten on edustettava keskeisiä sidosryhmiä (esimerkiksi palveluntarjoajia, ratkaisujen tarjoajia, julkista sektoria, yrityksiä, myös pk-yrityksiä, ja kuluttajia) ja standardointielimiä;

                  b)

                  jäsenillä on oltava viimeaikaista käytännön tai toiminnallista asiantuntemusta tai kokemusta sähköiseen laskutukseen liittyvistä oikeudellisista, hallinnollisista, verotuksellisista, standardointia koskevista, kaupallisista ja/tai teknisistä rajat ylittävistä haasteista. Erityisesti jäsenillä tulee olla asiaankuuluvista yrityshankkeista tai kysymyksistä sellaista välitöntä kokemusta, joka antaa heille riittävästi kaupallista tai teknistä näkemystä ratkaisujen kehittämiseksi tässä päätöksessä määritettyihin kysymyksiin;

                  c)

                  jäsenten on pystyttävä osallistumaan hallintoelimensä, emojärjestönsä, toimialajärjestönsä tai toimialan taikka muiden sidosryhmien kannanottojen määrittelyyn tai laatimiseen ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista asioista;

                  d)

                  jäsenten on hallittava englannin kieli niin hyvin, että he voivat osallistua keskusteluihin ja raporttien laadintaan kyseisellä kielellä.

            Hakemuksiin on liitettävä todisteet siitä, että asiantuntijaryhmään ehdolla oleva hakija täyttää edellä mainitut edellytykset.
      3.3   Ryhmän lopullinen kokoonpano
      Komissio päättää ryhmän lopullisesta kokoonpanosta hakuilmoituksen johdosta saapuneiden hakemusten perusteella.
      Jäseniä nimittäessään komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet:

                  (a)

                  tarvittava lainopillinen, kaupallinen ja tekninen asiantuntemus ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista asioista;

                  (b)

                  kaikki sähköisen laskutuksen kysyntään ja tarjontaan liittyvät keskeiset toiminnot kattava asiantuntemus.

            Lisäksi komissio pyrkii saamiensa hakemusten pohjalta varmistamaan, että ryhmässä on laaja maantieteellinen edustus ja tasapuolinen sukupuolijakauma.
      Jäsenten on ilmoitettava komissiolle hyvissä ajoin mahdollisista eturistiriidoista, jotka voivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.
      Henkilökohtaisesti nimitettyjen jäsenten nimet julkaistaan pääosaston verkkosivuilla tai Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa tai näissä kummassakin. Jäsenten nimet kerätään, niitä käsitellään ja ne julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännösten mukaisesti.
      Ryhmän jäsenet nimitetään 12 kuukauden toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ja he jatkavat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen valitaan uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy.
      Jäsenten tilalle voidaan nimittää uusi jäsen toimikauden loppuajaksi seuraavissa tapauksissa:

                  a)

                  jäsen eroaa;

                  b)

                  jäsen ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön;

                  c)

                  jäsen ei täytä perustamissopimuksen 287 artiklassa määrättyjä vaatimuksia;

                  d)

                  jäsen ei ole ilmoittanut komissiolle hyvissä ajoin eturistiriidasta.

            3.4   Puheenjohtaja
      Komissio nimittää asiantuntijaryhmälle puheenjohtajan sillä perusteella, että valittu henkilö edustaa laajalti keskeisten sidosryhmien etuja, että hän kykenee osallistumaan toimialan kannanottojen laatimiseen ryhmän toimeksiannon piiriin kuuluvista kysymyksistä ja että hänellä on tehtävään vaadittava lainopillinen, kaupallinen ja tekninen asiantuntemus.
      Komissio nimittää puheenjohtajan 12 kuukauden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
      3.5   Toiminta
      Ryhmän kokoukset järjestää komissio ja niitä johtaa puheenjohtaja.
      Ryhmä voi komission kanssa asiasta sovittuaan perustaa työryhmiä tarkastelemaan tiettyjä kysymyksiä ryhmän määrittelemien toimeksiantojen mukaisesti; työryhmät lakkautetaan heti, kun ne ovat täyttäneet tehtävänsä.
      Komission edustaja voi pyytää käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai sen työryhmien työhön.
      Ryhmän tai sen työryhmien työhön tai toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
      Ryhmä ja sen työryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamia menettelyjä ja aikataulua noudattaen. Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat osallistua ryhmän tai työryhmien kokouksiin.
      Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestyksen mallin pohjalta.
      Komissio voi julkaista, tai asettaa saataville komission sivuille Internetissä, ryhmän laatimia tiivistelmiä, päätelmiä tai valmisteluasiakirjoja kyseisen asiakirjan alkukielellä.
      3.6   Kulujen korvaaminen
      Komissio korvaa ryhmän toimintaan liittyvät puheenjohtajan, jäsenten, asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matkakulut ja soveltuvin osin myös oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.
      Puheenjohtaja, jäsenet, asiantuntijat ja tarkkailijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
      Kokouskulut korvataan toimivaltaisen komission yksikön ryhmälle varaaman vuosibudjetin rajoissa.