title: 2009/187/EY,Euratom: Euroopan parlamentin päätös 22. huhtikuuta 2008 vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006, pääluokka III — Komissio

text:
               31.3.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/23

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS
   22. huhtikuuta 2008
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006, pääluokka III — Komissio
   (2009/187/EY, Euratom)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2006 (1),
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2006 — Nide I (SEC(2007) 1056 — C6-0390/2007, SEC(2007) 1055 — C6-0362/2007) (2),
   ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (KOM(2007) 538, KOM(2007) 537) sekä Euroopan parlamentille varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta annetun komission kertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 1185, SEC(2007) 1186),
   ottaa huomioon komission tiedonannon vuoden 2006 politiikan saavutuksista (KOM(2007) 67),
   ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2006” (KOM(2007) 274),
   ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2006 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (KOM(2007) 280) sekä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2006 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista annetun vuosikertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 708),
   ottaa huomioon komission kertomuksen jäsenvaltioiden vastauksista tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2005 (KOM(2007) 118),
   ottaa huomioon Euroopan avoimuusaloitteesta 3. toukokuuta 2006 hyväksytyn komission vihreän kirjan (KOM(2006) 194),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevan ehdotuksen) (3),
   ottaa huomioon komission tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252),
   ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006) 09), komission seurantaraportin neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2007) 86) sekä raportin liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 311),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 6/2007 jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista, ”kansallisista ilmoituksista” sekä kansallisten tarkastuselinten EU-varojen osalta tekemästä tarkastustyöstä (4),
   ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (KOM(2008) 97),
   ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2008) 110) sekä kertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2008) 259),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (5) sekä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (6),
   ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2008 antaman suosituksen (5842/2008 — C6-0082/2008),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 274, 275 ja 276 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 179 a ja 180 b artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) ja erityisesti sen 145, 146 ja 147 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A6-0109/2008),

               A.

               ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaan komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti,

               1.

               myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan investointipankille ja jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille tilintarkastuselimille sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Harald RØMER

      (1)  EUVL L 78, 15.3.2006.

      (2)  EUVL C 274, 15.11.2007, s. 1.

      (3)  EUVL C 107, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  EUVL C 216, 14.9.2007, s. 3.

      (5)  EUVL C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (6)  EUVL C 274, 15.11.2007, s. 130.

      (7)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/25

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   22. huhtikuuta 2008
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006, pääluokka III — Komissio
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2006 (1),
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2006 — Nide I (SEC(2007) 1056 — C6-0390/2007, SEC(2007) 1055 — C6-0362/2007) (2),
   ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (KOM(2007) 538, KOM(2007) 537) sekä Euroopan parlamentille varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta annetun komission kertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 1185, SEC(2007) 1186),
   ottaa huomioon komission tiedonannon vuoden 2006 politiikan saavutuksista (KOM(2007) 67),
   ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2006” (KOM(2007) 274),
   ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2006 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (KOM(2007) 280) sekä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2006 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista annetun vuosikertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 708),
   ottaa huomioon komission kertomuksen jäsenvaltioiden vastauksista tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2005 (KOM(2007) 118),
   ottaa huomioon Euroopan avoimuusaloitteesta 3. toukokuuta 2006 hyväksytyn komission vihreän kirjan (KOM(2006) 194),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevan ehdotuksen) (3),
   ottaa huomioon komission tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252),
   ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006) 09), komission seurantaraportin neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2007) 86) sekä raportin liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2007) 311),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 6/2007 jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista, ”kansallisista ilmoituksista” sekä kansallisten tarkastuselinten EU-varojen osalta tekemästä tarkastustyöstä (4),
   ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (KOM(2008) 97),
   ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2008) 110) sekä kertomuksen liitteenä olevan komission valmisteluasiakirjan (SEC(2008) 259),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (5) sekä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (6),
   ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2008 antamat suositukset (5842/2008 — C6-0082/2008 ja 5855/2008 — C6-0083/2008),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 274, 275 ja 276 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 179 a ja 180 b artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) ja erityisesti sen 145, 146 ja 147 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A6-0109/2008),

               A.

               ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 274 artiklassa määrätään, että vastuu yhteisön talousarvion toteuttamisesta kuuluu komissiolle, jonka on toteutettava talousarviota moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toimien,

               B.

               ottaa huomioon, että EU:n politiikan alojen toteuttamiselle on ominaista yhteisön talousarvion toteuttaminen yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken, mikä merkitsee sitä, että jäsenvaltiot vastaavat 80 prosentista yhteisön menoista,

               C.

               ottaa huomioon, että parlamentti ehdotti vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta 24. huhtikuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa (8), että kunkin jäsenvaltion on kyettävä ottamaan vastuu vastaanottamiensa EU-varojen hallinnoinnista joko yhdellä kansallisella ilmoituksella tai kansallisella tasolla annettavalla usealla ilmoituksella,

               D.

               ottaa huomioon, että parlamentti ehdotti varainhoitovuosien 2003 ja 2004 vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissaan, että on välttämätöntä ottaa käyttöön asianmukaisella kansallisella tasolla kansallinen ilmoitus, joka kattaa kaikki yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimat yhteisön varat,

               E.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin tunnusti varainhoitovuotta 2006 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 0.10), että kansalliset ilmoitukset ja kansalliset yhteenvedot ovat tärkeitä sikäli, että ”kaikki nämä osatekijät voivat asianmukaisesti toteutettuina parantaa EU-varojen hallinnointia ja valvontaa jäsenvaltioissa” ja että tietyin edellytyksin ”näiden eri osatekijöiden avulla voidaan saada aikaan lisäarvoa” ja ”tilintarkastustuomioistuin voi hyödyntää niitä kansainvälisten tarkastusstandardien vaatimuksia noudattaen”,

               F.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin korosti lausunnossaan nro 6/2007 jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista ja ”kansallisista ilmoituksista” myös sitä, että kansallisten ilmoitusten voidaan katsoa muodostavan EU-varojen sisäisen valvonnan uuden osatekijän ja tuomalla niissä esiin vahvuuksia ja puutteita voidaan EU-varojen valvontaa parantaa aloilla, joita komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat yhteistyössä,

               G.

               katsoo, että EU:n varainhoidon parantamista on tuettava seuraamalla tiiviisti edistymistä komissiossa ja jäsenvaltioissa ja että jäsenvaltioiden olisi otettava vastuuta EU-varojen hallinnoinnista ja varmistettava EU:n integroidun sisäisen valvontakehyksen loppuun saattaminen myönteisen tarkastuslausuman saamiseksi,

               H.

               katsoo, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (9) 44 kohdan ja varainhoitoasetuksen 53 b artiklan 3 kohdan (yhteenvedot saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista) täytäntöönpanon pitäisi parantaa merkittävästi yhteisön talousarvion toteuttamista,

               I.

               ottaa huomioon, että moitteettoman varainhoidon periaate, johon sisältyy tehokas sisäinen valvonta, on yksi budjettiperiaatteista, joka mainitaan varainhoitoasetuksessa sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (10), kuten komissio ehdotti yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevassa toimintasuunnitelmassaan,

               J.

               katsoo, että parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan tekemä työ yleensä ja vastuuvapausmenettely erityisesti ovat osa prosessia, jonka tavoitteena on toteuttaa komission vastuunalaisuus kokonaisuudessaan, sen yksittäisten jäsenten vastuunalaisuus sekä kaikkien muiden EU:n varainhoidon kannalta merkittävien toimijoiden, joista tärkeimpiä ovat jäsenvaltiot, vastuunalaisuus perustamissopimuksen mukaisesti, ja luoda näin kestävämpi perusta päätöksenteolle,

               K.

               toteaa ottavansa seuraavassa talousarviomenettelyssä asianmukaisesti huomioon varainhoitovuoden 2006 vastuuvapausmenettelyn tulokset ja suositukset,

               L.

               katsoo, että neuvoston olisi pyrittävä lujittamaan uudistustoimia ja jäsenvaltioiden vastuuta tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien ongelmien korjaamisesta sekä Euroopan unionin varainhoidon parantamisesta,

               M.

               ottaa huomioon, että vuosi 2006 oli Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuosi, joka lisäsi tietoisuutta liikkuvuuden merkityksestä aidosti eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa ja valmisteli vuoden 2007 Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta,

         TÄRKEIMMÄT JOHTOPÄÄTÖKSET

               1.

               panee tyytyväisenä merkille komission edistymisen EU-varojen käytön tehostamisessa ja yleisen valvontaympäristön parantamisessa, mikä heijastuu myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan; on tässä mielessä tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen virheiden rahoituksellisesta vaikutuksesta; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta soveltamaan tätä tulevaisuudessa vuosikertomuksensa kaikissa luvuissa;

               2.

               pitää myönteisenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) varojen hallinnoinnissa saavutettua huomattavaa edistystä, joka on erityisesti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) toiminnan ansiota, ja muistuttaa Kreikkaa siitä, että se on velvollinen panemaan IACS-järjestelmän täytäntöön toimintasuunnitelmansa mukaisesti;

               3.

               panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen raportoida parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kuukausittain varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapauden seurannan toteuttamisesta siten, että joka kuukausi yksi komission jäsen esittelee omaa vastuualuettaan koskevaa kehitystä ja sisällyttää tähän kansalliset ilmoitukset ja vuotuiset yhteenvedot, ulkoiset toimet sekä komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laaditun toimintasuunnitelman täytäntöönpanon;

         Kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset

               4.

               pitää myönteisenä, että komissio on luvannut antaa voimakkaan poliittisen tuen kansallisille aloitteille, joiden tavoitteena on laatia ja julkaista kansallisia ilmoituksia, jotka kansalliset tilintarkastuselimet tarkastavat, sekä kannustaa jäsenvaltioita jatkossakin seuraamaan Tanskan, Alankomaiden, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkkiä; edellyttää siksi, että komissio ottaa osana edellä mainitun yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan toimintasuunnitelman tarkastelua ja seurantaa käyttöön uuden toimen, joka koskee kansallisten hallinnointia koskevien ilmoitusten edistämistä; edellyttää lisäksi komission ja jäsenvaltioiden varmistavan, että kansalliset yhteenvedot noudattavat kaikin puolin toimielinten välisen sopimuksen 44 kohdan tavoitteita ja henkeä;

               5.

               on sitä mieltä, että komission on ryhdyttävä toimiin täyttääkseen vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyssä päätöslauselmassa esitetyt merkittävät pyynnöt, ja huomauttaa, että täyttämättä on muun muassa parlamentin kansallisista ilmoituksista esittämä pyyntö, jonka mukaan komission olisi pitänyt tehdä neuvostolle ennen vuoden 2007 päättymistä ehdotus kansallisesta hallinnointia koskevasta ilmoituksesta, joka kattaa kaikki komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimat yhteisövarat; pitää valitettavana, että komissio hyväksyy hiljaisesti Euroopan unionin varojen hoitoon kohdistuvan jäsenvaltioiden kollektiivisen vastuuttomuuden, johon poikkeuksen muodostavat Tanska, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta;

               6.

               on sitä mieltä, että komission on esitettävä takaisinperinnästä täydelliset ja luotettavat luvut, joissa eritellään budjettikohta ja vuosi, joihin perintä kohdistuu; katsoo, että mikä tahansa muu esitystapa tekee vakavasti otettavan valvonnan mahdottomaksi; on tietoinen siitä, että komissio saa pääosan tiedoista jäsenvaltioilta ja niiden kautta; toteaa, että tätä varten parlamentti on kolmen viime vuoden ajan ehdottanut hallinnointia koskevien kansallisten ilmoitusten käyttöönottoa, jotta komissiolla olisi mahdollisuus esittää puuttuvat tiedot ja korjata avoimuudessa oleva puute;

         Rakennerahastot

               7.

               pitää myönteisenä, että komissio on julkaissut edellä mainitun toimintasuunnitelman komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä vastauksena parlamentin varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapausmenettelyn kuluessa esittämiin huolenaiheisiin; aikoo seurata tiiviisti toimintasuunnitelmaa koskevaa raportointia valmistauduttaessa varainhoitovuotta 2007 koskevaan vastuuvapausmenettelyyn;

               8.

               pitää myönteisenä komission vahvaa sitoutumista sen varmistamiseen, että aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin ennen kautta 2000–2006 koskevien lopettamismenettelyjen päättämistä;

               9.

               pitää myönteisenä komission lupausta huolehtia siitä, että varainhoitoasetus pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön erityisesti vuotuisten yhteenvetojen osalta; edellyttää komission pitävän parlamentin täysin ajan tasalla kaikista oikeustoimista, joihin on ryhdytty jäsenvaltioita vastaan, sekä tapauksista, joissa jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet säännöksiä; pitää maatalous- ja rakennerahastoja koskevien vuotuisten yhteenvetojen alustavia laadunarviointeja tässä valossa myönteisinä; jää odottamaan eri pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten lopullisia arviointeja;

               10.

               pitää varainhoitovuotta 2006 koskevassa vastuuvapausmenettelyssä huomattavana saavutuksena sitä, että komissio sitoutui korjaamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa todetut yksittäiset virheet ja erityisesti tekemään 100-prosenttiset oikaisut kaikissa tapauksissa, joissa julkisia hankintamenettelyjä on rikottu vakavasti, sekä soveltamaan kiinteämääräisiä tai ekstrapoloituja rahoitusoikaisuja aina, kun se toteaa tarjouskilpailujärjestelmään liittyviä ongelmia;

               11.

               pyytää komissiota kuitenkin antamaan puolueettomat, selkeät ja täydet tiedot valmiuksistaan aiheettomasti maksettujen määrien takaisin perimiseen;

               12.

               pitää myönteisenä, että varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapausmenettelyn välittömänä seurauksena komissio on vihdoin sitoutunut soveltamaan politiikkaa, jonka mukaan se keskeyttää maksut mahdollisimman pian havaittuaan järjestelmässä vakavia heikkouksia;

               13.

               odottaa neljännesvuosittaisia raportteja oikaisuista ja takaisinperimisistä, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, sekä sellaisen järjestelmän ja raportointiohjelman käyttöönottoa, jotka mahdollistaisivat jälkikäteen suoritettujen takaisin perimisten yhdistämisen vuoteen, jona rahoitus myönnettiin; toivoo tämän antavan parlamentille ensimmäistä kertaa hyvän yleiskuvan alan tilanteesta hyvissä ajoin ennen varainhoitovuotta 2007 koskevaa vastuuvapausmenettelyä; katsoo, että komission olisi esitettävä tulostaulukko ja lopullinen toteuttamisajankohta edellä mainitulle toimintasuunnitelmalleen komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä;

               14.

               muistuttaa komissiota siitä, että se sitoutui 25. helmikuuta 2008 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan ylimääräisessä kuulemistilaisuudessa

                           a)

                           päättämään tarvittavista keskeyttämis- ja oikaisumenettelyistä ja soveltamaan niitä sekä parantamaan takaisinperintää edellä mainitun, komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laaditun toimintasuunnitelman toteuttamiseksi; odottaa saavansa neljännesvuosittain selvityksiä toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta;

                           b)

                           kehittämään tiiviissä yhteistyössä tilintarkastustuomioistuimen kanssa uuden takaisinperimistä ja rahoitusoikaisuja koskevan raportointijärjestelmän; odottaa sen esittävän yksityiskohtaisen aikataulun uuden järjestelmän kehittämistä ja soveltamista varten;

                           c)

                           esittämään toimintasuunnitelman, jossa on yksityiskohtaisia toimenpiteitä suurten virheiden ennaltaehkäisemiseksi;

               15.

               yhtyy komission kantaan, että heti sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisen jälkeen toteutetaan korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien maksujen keskeyttäminen ja aiheettomasti tai virheellisesti maksettujen määrien takaisin periminen, ja että komissio raportoi parlamentille vähintään kahdesti vuodessa asian suhteen toteuttamistaan toimenpiteistä;

         Ulkoiset toimet

               16.

               katsoo, että varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapausmenettelyn jälkeen komissio on tullut yhä paremmin tietoiseksi kaikkien ulkoisten toimien alalla käytettävien EU-varojen avoimuuden, näkyvyyden ja poliittisen ohjauksen merkityksestä riippumatta siitä, ovatko ne suoraan komission hallinnoimia, onko niiden hallinnointi hajautettu vai hallinnoidaanko niitä kansainvälisten rahastojen kautta;

               17.

               pitää myönteisenä, että YK:n Irakin-edustaja on sitoutunut parantamaan reaaliaikaista tiedottamista komissiolle, ja katsoo, että 13 kuukauden aikana tehdyt tiiviit tutkimukset kansainvälisten rahastojen kautta tapahtuvasta EU:n varojen käytöstä ovat lisänneet tietoisuutta tarpeesta huolehtia EU:n veronmaksajien rahojen käyttöä koskevan vastuun toteutumisesta; kehottaa komissiota toimimaan parlamentin kanssa tiiviissä yhteistyössä Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden Kansakuntien välistä taloudellisia ja hallinnollisia asioita koskevaa puitesopimusta (FAFA) tarkistettaessa;

               18.

               pitää myönteisenä, että komissio sisällytti tietoja puitesopimuksen mukaisesti toteutettavista tarkastuskäynneistä sekä kaikki asiaa koskevat päätelmät vuotuisiin toimintakertomuksiin, jotka toimivaltaiset pääjohtajat allekirjoittivat maaliskuun 2008 lopussa, ja että näin parlamentti saattoi ottaa kyseiset tiedot huomioon äänestäessään tästä mietinnöstä;

               19.

               hyväksyy komission ehdotuksen keskustella valtioista riippumattoman järjestön määritelmästä, kunhan tilintarkastustuomioistuimen parhaillaan käynnissä olevan valtioista riippumattomia järjestöjä koskevan tarkastuksen tulokset ovat saatavilla;

               20.

               kehottaa komissiota

                           a)

                           antamaan parlamentille sekä omasta aloitteestaan että parlamentin pyynnöstä säännöllisesti tietoa siitä, miten EU rahoittaa usean tuenantajan perustamia rahastoja;

                           b)

                           esittämään toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa EU-varojen näkyvyyttä, kun ulkoista apua järjestetään muiden organisaatioiden välityksellä;

                           c)

                           esittämään toimenpiteitä, jotka helpottavat EU:n tilintarkastajien työtä (tilintarkastustuomioistuimesta, komissiosta tai yksityisistä tilintarkastusyrityksistä) heidän tarkastaessaan etenkin YK:n kanssa yhteistyössä hallinnoitavia hankkeita;

               21.

               pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut tiedottamaan sille edelleen varojen edunsaajista, kuten varainhoitoasetuksen 30 artiklan 3 kohdassa edellytetään, sekä tehostamaan edelleen näiden varojen ja etenkin kansainvälisten rahastojen kautta hallinnoitavien varojen poliittista ohjausta, näkyvyyttä ja valvontaa;

               22.

               edellyttää, että tiedot kaikista komission kanssa työskentelevien asiantuntija- ja työryhmien jäsenistä on oltava julkisesti saatavilla ja myös kaikki EU:n varojen saajat on julkistettava;

         MONIALAISET KYSYMYKSET
   Tarkastuslausuma
   Tilien luotettavuus

               23.

               panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen lausunnon varainhoitovuoden lopullisen tilinpäätöksen luotettavuudesta ja sen toteamuksen, jonka mukaan joitakin huomautuksia lukuun ottamatta tilinpäätöksessä annetaan kaikilta aineellisilta osin asianmukaiset tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta sekä toimien tuloksista ja rahavirroista 31. päivänä joulukuuta 2006 varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti (ensimmäinen luku, Tarkastuslausuma, kohdat VII–IX);

               24.

               ilmaisee kuitenkin huolensa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista, jotka koskevat kirjanpitojärjestelmään laskuina tai menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä havaittuja virheitä, joiden takia maksettavat määrät ilmoitettiin noin 201 miljoonaa euroa liian suurina ja lyhyt- ja pitkäaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 656 miljoonaa euroa liian suurena; pitää erityisen valitettavina joidenkin pääosastojen kirjanpitojärjestelmissä esiintyviä puutteita, jotka vaarantavat edelleen taloudellisten tietojen laadun (erityisesti jaksotuksen ja työsuhde-etuuksien kohdalla) ja joiden johdosta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehtiin lukuisia korjauksia;

               25.

               pitää valitettavana, että rahoitusasiakirjat eivät ole talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten saatavilla kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä;

               26.

               panee merkille, että komission tilinpitäjä ei voinut hyväksyä EuropeAid-yhteistyötoimiston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston eikä ulkosuhteiden pääosaston paikallisia järjestelmiä varainhoitovuoden 2006 osalta;

               27.

               muistuttaa komissiota siitä, että se on sitoutunut vuosikertomuksessaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle varainhoitovuotta 2005 koskevista vastuuvapauden myöntämispäätöksistä toimittamaan budjettivallan käyttäjälle kuuden kuukauden välein kertomuksen ennakkomaksuista vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyssä parlamentin päätöslauselmassa esitetyn pyynnön mukaisesti, ja pitää erittäin valitettavana, että kertomusta ei ole vielä toimitettu;

         Tilien perustana olevien toimien laillisuus

               28.

               panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön siten, että riskinhallinta on asianmukaista, tapahtumissa ei kaiken kaikkiaan esiinny olennaisia virheitä;

               29.

               pitää kuitenkin valitettavana, että yhteisön talousarvion toteuttamisen kannalta erittäin merkittävillä aloilla, kuten rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet, maksuissa esiintyy edelleen runsaasti olennaisia virheitä täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä;

               30.

               on erittäin huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuin havaitsee edelleen puutteita valvontajärjestelmien toiminnassa ja varaumien vaikutuksessa pääjohtajien lausumien perusteella saatuun varmuuteen erityisesti siltä osin, kun kyse on niiden tilien perustana olevien tapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, ja muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota niiden vastuusta tältä osin;

         Tarkastuslausuman tiedot ja kehys

               31.

               pitää myönteisenä tilintarkastustuomioistuimen työtä tarkastuslausumaan sovellettavan lähestymistavan selkeyttämiseksi edelleen niiden tekijöiden osalta, jotka parantavat vuodesta vuoteen valvontajärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta eri aloilla, ja kehottaa tilintarkastustuomioistuinta antamaan jatkossakin parlamentille säännöllisesti tietoa asiasta;

               32.

               pahoittelee, ettei tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa selvästi todeta, onko laillista, että kelpoisuussääntöjen mukaan EU-varoja saavat tietyt uudenlaiset edunsaajat (esimerkiksi rautatieyhtiöt, ratsastuskerhot/jalostusyhdistykset sekä golf-/vapaa-ajanklubit ja kaupunginvaltuustot), ja pitää valitettavana, että tämä vaikuttaa väistämättä tiedotusvälineisiin; huomauttaa, että oikeudelliselta kannalta kyse on viime kädessä kelpoisuussäännöistä; korostaa tukeneensa aiemminkin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta esittämiä näkemyksiä ja aikoo jatkaa samoilla linjoilla;

               33.

               toistaa jälleen, että tilintarkastustuomioistuin on hyödyntänyt käytettävissä olevia kansallisten tilintarkastuselinten tarkastuskertomuksia ja raportteja olennaisena osana uutta metodologiaansa; pyytää tilintarkastustuomioistuinta informoimaan parlamentin talousarvion valvontavaliokuntaa siitä, miten se käyttää näitä tietoja, ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta antamaan lausunnon kansallisilta tarkastuselimiltä saatujen tietojen käyttökelpoisuudesta vuosikertomusten laadinnassa;

               34.

               pitää tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen eräiden osien, kuten rakennetoimia käsittelevän osuuden, laatua myönteisenä ja katsoo, että sen ansiosta kaikki asianomaiset toimijat pystyvät havaitsemaan ongelmat ja keskittymään tarvittaviin parannuksiin;

         Budjettihallinto

               35.

               panee merkille komission yksiköiden pyrkimykset vuonna 2006 varmistaa, että kaikki uudet ennakkomaksut sekä uudet maksamatta olevat laskut ja menoilmoitukset samoin kuin jaksotus kirjattaisiin oikein;

               36.

               panee merkille, että rakennerahastojen osalta vuosi 2006 oli ohjelmakauden 2000–2006 viimeinen ja kaikki kauden sitoumukset oli tehtävä vuoden loppuun mennessä;

               37.

               on huolissaan siitä, että näin ollen varainhoitovuoden 2006 lopussa maksattamatta olleet talousarviositoumukset vastaavat rahoitusnäkymien 2000–2006 kattamana ajanjaksona suoritettavaksi jääneiden maksujen kokonaismäärää ja niiden osuus asianomaisten rahoitusnäkymien otsakkeiden kokonaismääristä koko ohjelmakaudelta on 28 prosenttia;

               38.

               pahoittelee, että vuonna 2006 rakennetoimiin ja koheesiorahastoon liittyvien maksattamatta olevien talousarviositoumusten — eli käyttämättä jääneiden sitoumusten, jotka siirretään toteutettaviksi seuraavina varainhoitovuosina pääasiassa monivuotisten ohjelmien yhteydessä — arvo kasvoi 12,6 miljardilla eurolla (10,6 prosenttia) 131,6 miljardiin euroon;

               39.

               on huolestunut siitä, että pelkästään n+2-säännön vuoksi toteutettavat menot voivat haitata rakenneohjelmien ja niiden hankkeiden lopettamismenettelyjä; huomauttaa, että vuonna 2007 rakennerahastojen maksut kasvoivat jo lähes 50 prosentilla vuoteen 2006 verrattuna; korostaa, että komission olisi varmistettava tehokas lopettamismenettely ja että jäsenvaltioilla on asiassa tärkeä rooli;

               40.

               pahoittelee myös sitä, että koheesiorahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttöaste oli odotettua alhaisempi uusissa jäsenvaltioissa, mikä johtui näiden maiden vaikeuksista ottaa niitä käyttöön; pyytää komissiota antamaan yksityiskohtaisemman selvityksen rakennetoimiin liittyvien määrärahojen kansallisia ennusteita vähäisemmästä käytöstä;

         Kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset ja toimielinten sopimuksen 44 kohta

               41.

               muistuttaa, että on välttämätöntä ottaa käyttöön asianmukaisella poliittisella tasolla kansallinen ilmoitus, joka kattaa kaikki yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimat yhteisön varat, kuten parlamentti on pyytänyt vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuosien 2003, 2004 ja 2005 talousarvion toteuttamisesta koskeviin päätöksiin liitetyissä päätöslauselmissaan;

               42.

               muistuttaa, että parlamentti pyysi vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyssä päätöslauselmassaan komissiota tekemään neuvostolle ennen vuoden 2007 päättymistä ehdotuksen kansallisesta hallinnointia koskevasta ilmoituksesta, joka kattaa kaikki komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimat yhteisövarat ja joka perustuu menojen hallinnoinnista vastuussa olevien erilaisten kansallisten elinten laatimiin osailmoituksiin; ei hyväksy vastausta, jonka komissio antoi varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta antamansa kertomuksen liitteessä ja jonka mukaan komissio ei ryhdy toimiin suosituksen johdosta, koska 27 jäsenvaltion erilaisten hallintorakenteiden sekä komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimien EU-varojen hallinnointirakenteiden erojen vuoksi yhden ainoan vakioilmoituksen kehittämisestä ei olisi merkittävää etua, mutta komissio tukee jatkossakin kansallisten hallintojen asiassa tekemiä aloitteita; pitää tätä vastausta kaikkea muuta kuin tyydyttävänä ottaen huomioon sen, että yli 80 prosenttia Euroopan unionin yleisestä talousarviosta kuuluu niin sanotun yhteisen hallinnoinnin piiriin, ja varsinkin rakennerahastojen nykytilanteen, jota tilintarkastustuomioistuin kuvasi vuosikertomuksessaan;

               43.

               antaa vankan tukensa joidenkin jäsenvaltioiden (Tanska, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) tekemälle aloitteelle yhteisön varojen hallinnointia koskevan kansallisen ilmoituksen hyväksymiseksi, ja ilmaisee huolensa siitä, että näistä aloitteista huolimatta useimmat muut jäsenvaltiot vastustavat sen käyttöönottoa; kehottaa komissiota esittämään, mitä etuja tällä saadaan komission ja aloitteen toteuttaneiden jäsenvaltioiden välisiin valvontasuhteisiin; kehottaa komissiota raportoimaan talousarvion valvontavaliokunnalle säännöllisesti tältä osin saavutetusta edistymisestä;

               44.

               panee merkille useimpien jäsenvaltioiden toimittamat ensimmäiset vuotuiset yhteenvedot ja pyytää komissiota käynnistämään rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole täyttäneet velvoitteitaan; toteaa pitävänsä näitä vuotuisia yhteenvetoja ensimmäisenä vaiheena hallinnointia koskevien kansallisten ilmoitusten käyttöönotossa; pyytää komissiota laatimaan ennen vuoden 2009 talousarvion ensimmäistä käsittelyä asiakirjan, jossa analysoidaan yhteisövarojen kansallisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän vahvuuksia ja heikkouksia kussakin jäsenvaltiossa sekä suoritettujen tilintarkastuksien tuloksia, ja toimittamaan tämän asiakirjan parlamentille ja neuvostolle; kehottaa komissiota myös raportoimaan vuotuisten yhteenvetojen laadusta ja varmistamaan, että menettelyyn saadaan lisäarvoa esimerkiksi yhteisten ongelmien, mahdollisten ratkaisujen ja parhaiden käytäntöjen tunnistamisen avulla;

               45.

               panee kuitenkin merkille tilintarkastustuomioistuimen kansallisesta tarkastustyöstä esittämän arvostelun: ”Jotta ulkoinen tarkastaja voi hyödyntää muiden tekemää tarkastustyötä tai luottaa muiden laatimaan tarkastuskertomukseen, hänen on hankittava suoraa todentavaa aineistoa siitä, että tarkastustyön perusta on vakaa.”; pitää siksi yhteyskomitean työryhmässä, joka vastaa yhteisten tilintarkastusstandardien kehittämisestä ja soveltuvien tarkastuskriteereiden mukauttamisesta EU:n toiminta-aluetta varten, tehtävää työtä erittäin tärkeänä ja kehottaa komissiota kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan siihen;

         Hallintotapa

               46.

               muistuttaa arvostelleensa komissiota aiemmin siitä, ettei sen väite, jonka mukaan se hoitaa poliittisen vastuunsa yhteenvetokertomuksellaan, ole kovin vakaalla pohjalla, kun komissiolla ei ole täydellisiä tietoja 80 prosentista komission ja jäsenvaltioiden yhdessä hallinnoimista varoista ja vuotuisten toimintakertomusten laatu vaihtelee; huomauttaa, että tietojen puutteellisuuteen on kaksi syytä: toisaalta komission harjoittama riittämätön seuranta ja valvonta ja toisaalta konkreettisten ratkaisujen ja vastuuvelvollisuuden puute jäsenvaltioiden tasolla;

               47.

               pitää valitettavana, että komissio hyväksyy hiljaisesti Euroopan unionin varojen hoitoon kohdistuvan jäsenvaltioiden enemmistön kollektiivisen vastuuttomuuden; pitää myönteisinä ja kannattaa eräiden jäsenvaltioiden asiassa tekemiä aloitteita ja kehottaa muita jäsenvaltioita seuraamaan esimerkkiä;

               48.

               toteaa, että talousarviota toteuttavat komissio ja sen jäsenet eivätkä pääjohtajat, jotka ovat valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä, ja pitääkin valitettavana, että pääjohtajien vastuun kasvu ei ole merkinnyt komission jäsenten suoran (eikä pelkästään poliittisen) vastuun ottamista; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia, joilla korjattaisiin tämä tilanne, joka on vastoin perustamissopimuksen 274 artiklaa;

               49.

               pitää tilintarkastustuomioistuimen komission sisäisen tarkastuksen järjestelmästä tekemää perusteellista analyysiä (vuosikertomuksen toinen luku) myönteisenä; kannustaa tilintarkastustuomioistuinta jatkamaan tätä positiivista kehitystä analysoimalla komission yksittäisten jäsenten toteuttamia tai toteuttamatta jättämiä toimia tämän tilanteen osalta;

               50.

               muistuttaa, että hallintotavassa on kyse kirjanpito- ja valvontatehtävissä työskentelevän henkilöstön asemasta suhteessa johtotasoon, heidän valtuuttamisestaan toteuttamaan toimia sekä heidän ammattitaidostaan ja koulutuksestaan;

               51.

               pyytää budjettipääosaston pääjohtajaa antamaan muodollisen lausunnon sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja tehokkuudesta;

               52.

               pyytää pääsihteeriä antamaan muodollisen tarkastuslausuman yksittäisten pääjohtajien ilmoitusten laadusta;

               53.

               pyytää komission sisäistä tarkastajaa laatimaan tarkastuslausunnon, jossa arvioidaan pääsihteerin tarkastuslausumaa;

               54.

               muistuttaa, kuinka tärkeä toimiva raportointiketju — se, että eri pääosastojen samat erikoishenkilöstöryhmät, kuten tietotekniikan henkilöstö, sisäisen valvonnan henkilöstö, sisäisen tarkastuksen henkilöstö ja kirjanpitäjät jne., viestivät keskenään avoimesti — on komission kaltaisessa lokeroituneessa organisaatiossa; pitää valitettavana, että tällaisen hallintovälineen käyttöönottamiseksi ei ole tehty juuri mitään; kehottaa komissiota varmistamaan, että pakolliset toimivat raportointiketjut otetaan käyttöön mahdollisimman pian, sekä antamaan talousarvion valvontavaliokunnalle selvityksen viimeistään syyskuussa 2008;

               55.

               kehottaa komissiota korottamaan tilinpitäjän samaan palkkaluokkaan kuin muut vastaavat toimijat;

               56.

               kehottaa komissiota lisäksi muuttamaan sisäisen tarkastuksen seurantakomitean kokoonpanoa niin, että ulkopuolisia jäseniä on saman verran kuin komission jäseniä; kehottaa komissiota myös nimeämään yhden sisäisen tarkastuksen seurantakomitean ulkopuolisista jäsenistä komitean puheenjohtajaksi;

               57.

               edellyttää komission antavan koko komission kattavan vuotuisen tarkastuslausuman, jonka komission puheenjohtaja esittää parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle;

         Komission sisäisen valvonnan järjestelmä
   Yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskeva toimintasuunnitelma

               58.

               pitää komission sisäisen valvonnan järjestelmän kehittämisessä saavutettua edistystä kaiken kaikkiaan myönteisenä;

               59.

               ei yhdy komission edellä mainitussa vuoden 2008 seurantakertomuksessaan toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi esittämään lausumaan, että toimet 1, 3, 3N, 5, 8 ja 13 olisi saatettu päätökseen; huomauttaa, ettei se ole toistaiseksi saanut tietoonsa aineistoa tai lausuntoja, jotka tukisivat tällaista lausumaa; joutuu siksi kyseenalaistamaan vahvasti sen, onko toimenpiteitä kehitetty saati sitten pantu täytäntöön ja onko niillä edistetty toimintasuunnitelman toteuttamista;

               60.

               panee kuitenkin tyytyväisenä merkille toimintasuunnitelman toteuttamista koskevat puolivuotiset tulostaulukot;

               61.

               korostaa kuitenkin, että toimenpiteiden 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 ja 15 toteuttamisen osalta komissio on myös riippuvainen jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä; korostaa tukevansa täysin näitä toimenpiteitä ja kehottaa siksi komissiota käyttämään kaikkia saatavilla olevia välineitä niiden toteuttamiseksi mahdollisimman nopeasti;

               62.

               odottaa, että asianmukainen tulostaulukko toimitetaan parlamentille 1. tammikuuta 2009 mennessä varainhoitovuotta 2007 koskevaa vastuuvapausmenettelyä varten;

         Analyysi toimintoihin liittyvien menojen ja EU-varojen valvontajärjestelmien kustannusten välisestä tasapainosta

               63.

               pitää erittäin valitettavana, ettei se ole tähän mennessä saanut mitään tietoja EU-varojen valvontajärjestelmien kustannus-hyötyanalyysistä, kuten se pyysi vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyssä päätöslauselmassa;

         Yhteenvetokertomus

               64.

               ei hyväksy sitä, että komissio katsoo tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tulosten, jotka perustuvat laajalti hyväksyttyihin kansainvälisiin tilintarkastusstandardeihin, johtuvan vain siitä, että ”osapuolten näkemys virheluokituksesta ja virheen vaikutuksesta sekä järjestelmän puutteiden arvioinnista on erilainen”, sekä ”osin erilaisesta suhtautumisesta rahoitusoikaisumekanismien toimintaan” (toisen sivun viimeinen kappale);

               65.

               katsoo, että kaikki varaumat, jotka koskevat epävarmuutta yhteisön menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, tulisi sisällyttää vuotuisiin toimintakertomuksiin sekä yhteenvetokertomukseen; pitää siksi hyvin yllättävänä, että kolme pääjohtajaa päätti vasta vuonna 2006 lisätä varauman, joka koskee Interreg-ohjelman hallinnointia ja valvontaa, koska — kuten he totesivat — puutteet olivat jo olleet olemassa joidenkin vuosien ajan (sivu 4, viimeinen kappale);

               66.

               on huolissaan sisäisen tarkastajan ensimmäisessä yhteenvetokertomuksessaan esittämistä lausunnoista, joiden mukaan saavutetusta kehityksestä huolimatta puolet kriittisistä ja erittäin tärkeistä suosituksista on jätetty toteuttamatta ennen määräpäiviä (sivu 8, ennen viimeistä kappaletta); pyytää komissiota panostamaan enemmän näiden suositusten toteuttamiseen;

         Poliittinen vastuu ja komission vastuu hallinnoinnissa
   Vuotuiset toimintakertomukset

               67.

               panee pahoitellen merkille, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan ”pääjohtajat antavat huomattavilta osin EU:n talousarvion menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta myönteisemmän lausunnon kuin tilintarkastustuomioistuin oman tarkastuksensa perusteella” (vuosikertomuksen kohta 2.13);

               68.

               pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin korosti vuosikertomuksessaan jälleen kerran sitä, että joissakin vuotuisissa toimintakertomuksista ei edelleenkään anneta riittävästi todentavaa aineistoa tarkastuslausuman myöntämiseksi (vuosikertomuksen kohdat 2.14–2.18);

               69.

               pitää myönteisenä, että yhteenvetokertomuksessa korostetaan, että ”aina kun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen näkemys poikkeaa pääjohtajan näkemyksestä, pääjohtajan on annettava asiasta selvitys seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan”, ja toivoo, että vuoden 2007 toimintakertomuksissa ja sen jälkeisissä kertomuksissa on havaittavissa parannuksia;

               70.

               pyytää komissiota parantamaan vuotuisia toimintakertomuksia määrittämällä yhteisiä perusteita varaumien esittämiselle sekä määrittämällä niiden muodon entistä tarkemmin, jotta olisi helpompaa vertailla eri pääosastojen laatimia ja eri aikaan laadittuja vuotuisia toimintakertomuksia; pyytää komissiota ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomiot vuotuisista toimintakertomuksista ja tekemään parannukset tiiviissä yhteistyössä tilintarkastustuomioistuimen kanssa;

         Avoimuus ja etiikka

               71.

               pitää myönteisenä, että komissio julkaisi tiedonannon Euroopan avoimuusaloitetta koskevan vihreän kirjan jatkotoimenpiteistä (KOM(2007) 127), jossa se toteaa varainhoitoasetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että tiedot EU:n varoista tukea saavista tahoista julkaistaan vuodesta 2008 alkaen (2.3.2 jakso), ja ilmoittaa avaavansa ”keväällä 2008” edunvalvojien (lobbaajien) rekisterin;

               72.

               on perillä sekä lobbaajien vapaaehtoista että heidän pakollista rekisteröintiään puoltavista argumenteista; panee merkille komission päätöksen aloittaa vapaaehtoinen rekisteröinti ja arvioida järjestelmää vuoden kuluttua; on tietoinen Lissabonin sopimuksen tarjoamasta pakollisen rekisteröinnin oikeusperustasta; muistuttaa, että parlamentin tämänhetkinen rekisteri on jo pakollinen ja että mahdollinen yhteinen rekisteri olisi käytännössä pakollinen, koska rekisteröinti on molemmissa tapauksissa edellytyksenä parlamenttiin pääsylle;

               73.

               muistuttaa tarpeesta saada komission jäsenille uudet käytännesäännöt, jotta voidaan parantaa jäsenten yksilöllistä ja kollektiivista poliittista vastuuta ja vastuuta heidän päätöksistään ja määritellä ne entistä tarkemmin, mikä koskee myös heidän yksiköidensä suorittamaa politiikkojen täytäntöönpanoa;

               74.

               painottaa, että komissio on vastuussa EU:n varoista tukea saavista tahoista annettujen tietojen kattavuudesta sekä haku- ja vertailukelpoisuudesta, ja palauttaa mieliin komission parlamentille antaman kirjallisen vastauksen, jossa esitetään aikomus laatia tämäntyyppisiä tietoja koskevat yhteiset standardit valmiiksi ja sopia niistä jäsenvaltioiden kanssa ennen huhtikuuta 2008;

               75.

               palauttaa mieliin huomautuksensa vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyn päätöslauselman 85 kohdassa, jossa se pyysi saada helposti tietoa siitä, ketkä ovat edustettuina eri asiantuntijaryhmissä ja mitä ryhmät tekevät, ja toteamuksensa 86 kohdassa, jossa se kehotti komissiota julkistamaan niiden henkilöiden nimet, jotka osallistuvat näihin ryhmiin, sekä yksittäisten komission jäsenten, pääosastojen tai kabinettien erityisneuvonantajien nimet; pyytää julkistamaan komission työryhmien kaikkien asiantuntijoiden ja neuvonantajien nimet;

               76.

               palauttaa mieleen, että vastuuvapaudesta vastaava komission jäsen totesi 21. tammikuuta 2008 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kuulemistilaisuudessa antamissaan vastauksissa, että asiantuntijaryhmien rekistereihin sisällytetään kaikki ryhmät, myös tiedot komitologiakomiteoiden jäsenistä, yksittäisistä asiantuntijoista, yhteisistä elimistä ja työmarkkinakomiteoista;

               77.

               muistuttaa myös pyytäneensä vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta koskevaan päätökseen liitetyn päätöslauselman 76 kohdassa ”sisällyttämään komission jäsenten sitoviin käytännesääntöihin tarvittavat eettiset normit ja keskeiset toimintaperiaatteet, joita komission jäsenten on noudatettava virkaansa hoitaessaan ja etenkin henkilöstöä, erityisesti välitöntä avustajakuntaansa (”kabinetti”), palvelukseen ottaessaan”;

               78.

               pitää valitettavana, että komissio vastasi edellä mainitun varainhoitovuotta 2005 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta antamansa kertomuksen liitteessä (s. 18), ettei näitä sääntöjä vielä ole, ja kehottaa komissiota hyväksymään ne;

               79.

               muistuttaa, että komission jäsenten kabinettien henkilöstöstä, jota ei ole palkattu henkilöstösääntöjen mukaisesti, on tärkeä antaa tietoa täysin avoimesti ja julkisesti;

         ALAKOHTAISET KYSYMYKSET
   Tulot

               80.

               panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin piti tullivalvontajärjestelmiä kaikilta olennaisilta osiltaan tyydyttävinä, perinteisiä omia varoja koskevaa kirjanpitoa luotettavana sekä tilien perustana olevia toimia yleisesti ottaen laillisina ja asianmukaisina, vaikka joitakin puutteita oli yhä olemassa;

               81.

               pitää myönteisenä myös sitä, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission laskeneen, keränneen ja tilittäneen oikein yhteisön kirjanpitoon alv:sta kertyneet ja BKTL:oon perustuvat omat varat;

               82.

               panee tyytyväisenä merkille, että komissio on pitänyt alv:oon perustuvien omien varojen tarkastusten tiheyden ja laadun ennallaan; on kuitenkin huolissaan jäljellä olevien varaumien määrästä ja kehottaakin komissiota jatkamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa pyrkimyksiään varmistaa, että varaumat poistetaan kohtuullisessa ajassa;

               83.

               pyytää komissiota ilmoittamaan parlamentille, mihin toimiin se aikoo ryhtyä niiden jäsenvaltioiden suhteen, joita koskevia varaumia ei poisteta;

         Yhteinen maatalouspolitiikka

               84.

               panee tyytyväisenä merkille YMP:hen liittyvien menojen yleisen parannuksen vuonna 2006 sekä tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS), joka on pinta-alatukien, eläinpalkkioiden ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän tärkein valvontaväline, on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen;

               85.

               pitää arvossa komission pyrkimyksiä laajentaa IACS:n soveltamista ja edellyttää komission varmistavan parlamentille esitettyjen suunnitelmien ja vastausten mukaisesti, että IACS:n piiriin kuuluvien maatalousmenojen osuus on ainakin 89 prosenttia vuoteen 2010 mennessä ja 91,3 prosenttia vuoteen 2013 mennessä;

               86.

               pitää valitettavana tilintarkastustuomioistuimen havaintoa, että YMP-menoihin liittyi edelleen olennaisia virheitä, sekä sitä, että IACS-tarkastuksia ja -valvontatoimia ei vieläkään pantu tehokkaasti täytäntöön tai ne eivät ole vielä täysin luotettavia joissakin jäsenvaltioissa, ja kehottaakin komissiota tarkistamaan jäsenvaltioiden kanssa, että IACS on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön kaikissa EU-15-jäsenvaltioissa ja että EU-10-jäsenvaltioissa havaitut puutteet korjataan;

               87.

               pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen kerran ongelmia yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamisessa Kreikassa; antaa täyden tukensa komission aikeelle (jonka se ilmoitti talousarvion valvontavaliokunnalle) varmistaa, että maksujen keskeyttämistä koskevaa nykyistä lainsäädäntöä sovelletaan tiukasti, jos Kreikan hallitus ei korjaa olemassa olevia ongelmia asetetussa määräajassa;

               88.

               pahoittelee, että maaseudun kehittämisen yhteydessä on havaittu, että maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvien virheiden esiintyvyys on suuri, koska viljelijät eivät täytä usein varsin monimutkaisia tukikelpoisuusehtoja; katsoo, että komission tulisi tutkia huolellisesti, ovatko nämä tukikelpoisuusehdot kyseisten toimenpiteiden kannalta asianmukaiset, ja tarkastella mahdollisuutta yksinkertaistaa ehtoja;

               89.

               panee merkille, että komissio mainitsee mahdollisen tarpeen soveltaa maatalouden ympäristötoimiin erisuuruista hyväksyttävää riskitasoa, jotta löydetään oikea tasapaino ympäristön parantamisen ja suojelun ja sovellettavien toimenpiteiden valvonnan kustannusten välillä; edellyttää kuitenkin, että taataan yhteisön menojen asianmukainen soveltaminen ja riittävä valvonta, ja kehottaa komissiota tutkimaan perinpohjaisesti ja arvioimaan maatalouden ympäristötoimiin liittyvät mahdolliset kustannukset ja hyödyt sekä kytkökset muiden alojen menoihin ja esittämään tämän analyysin neuvostolle, parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle, niin että se voi toimia vähimmäisperustana keskustelulle komission tarpeellisiksi arvioimista uudistuksista;

               90.

               toteaa, että uusi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely ottaa huomioon sääntöjenvastaisuudet, joiden takaisinperintää jäsenvaltiot pitävät mahdottomana, ja summat tulevat yhteisön vastattavaksi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella, joten komission on nyt toteutettava tarkkaa seurantaa varmistaakseen, että velat on merkitty oikein ja ne kirjataan asianmukaisesti yhteisön talousarvioon;

               91.

               muistuttaa myös, että sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien edunsaajien sijaan rahoitusoikaisujen kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot, yleensä veronmaksajat;

               92.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komissio ei tarkastaessaan tilatukijärjestelmää (ensimmäistä kertaa vuonna 2006) määritellyt todentamisviranomaisia varten erikseen tarkastuksen sisältöä ja perusteellisuutta, että jotkut todentamisviranomaiset (esimerkiksi Italiassa) jättivät tukioikeuksien varmentamisen tarkastuksensa ulkopuolelle ja mainitsivat asian vain todistuksissaan ja että komissio hyväksyi käytännön kommentoimatta asiaa;

               93.

               pahoittelee, että YMP:n puitteissa rahoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen taso ei ole vielä komission tiedossa eikä se ole arvioinut tasoa tavalla, jota tilintarkastustuomioistuin voisi pitää asianmukaisena; toteaa tilintarkastustuomioistuimen havainneen, että oikaisuja sääntöjenvastaisiin maksuihin, joiden arvioitu enimmäismäärä oli 100 miljoonaa euroa, ei voitu tehdä, koska sääntöjenvastaisuudet havaittiin kahden vuoden määräajan jälkeen; kehottaa komissiota varaamaan riittävät resurssit sääntöjenmukaisuutta koskeville tarkastuksille, jotta sääntöjenvastaiset maksut voitaisiin oikaista aikarajan puitteissa;

               94.

               katsoo, että komission olisi korjattava kaikki tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessaan mainitsemat puutteet, jotta todentamisviranomaisten toteuttamasta työstä saataisiin parempi varmuus;

               95.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohdissa 5.20 ja 5.21 esitetyt päätelmät ja kehottaa komissiota parantamaan tarkastuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joka ei noudattanut yhteisön lainsäädäntöä myöntäessään tukioikeuksia ja maksaessaan tilatukea ja maaseudun kehittämisen tukea maanomistajille maista, jotka viljelijät olivat vuokranneet viljeltävikseen, sekä joissakin jäsenvaltioissa (Itävallassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), jotka eivät ole soveltaneet asianmukaisesti tiettyjä tilatukijärjestelmän keskeisiä osatekijöitä ja ovat ulottaneet tukioikeuksien konsolidoinnin pidemmälle kuin yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29. syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (11) säännöksissä oli vahvistettu;

               96.

               panee merkille komission vastauksena sekä tilintarkastustuomioistuimelle (vuosikertomuksen kohta 5.27) että parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle antaman hyvin selvän vahvistuksen sille, että maataloustukeen on oikeutettu vain, jos harjoittaa maataloustoimintaa; edellyttää, että komissio ryhtyy toimiin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien tapausten johdosta ja varmistaa, että maksuja ei suoriteta maanomistajille, jotka eivät harjoita maataloustoimintaa, ja että jo suoritetut maksut peritään takaisin;

               97.

               ottaen huomioon tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, että uusista tuensaajista yli 700 on golfklubeja, krikettiklubeja, huvipuistoja/eläintarhoja, ratsastuskerhoja, rautatieyhtiöitä, kaupunginvaltuustoja tai muita, kehottaa komissiota esittämään yleiskatsauksen ja arvion tällaisille, nykyisten sääntöjen mukaan rahoitukseen oikeutetuille tuensaajille tapahtuvan maataloustuen myöntämisen kehityksestä;

               98.

               muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että niillä on mahdollisuus vaikuttaa asiaan ja päättää kansallisesti rajoittaa edelleen tukikelpoista toimintaa ja tukeen oikeutettujen edunsaajien joukkoa; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen sääntöjen muuttamiseksi tai tarkistamiseksi, jos se on aiheellista tilanteen kehityksen valossa ja komission tukitoimien käyttötarkoituksesta tekemän arvion mukaan;

         Rakennetoimet, työllisyys- ja sosiaaliasiat

               99.

               muistuttaa, että yhteisöltä saatu rakennepolitiikan rahoitus oli yhteensä 32,4 miljardia euroa vuonna 2006; huomauttaa, että vuonna 2007 tämä luku kasvoi 46,4 miljardiin euroon, jossa ei ole mukana jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia;

               100.

               toteaa erittäin huolestuneena tilintarkastustuomioistuimen ilmoittaneen vuosikertomuksessaan, että rakennepolitiikan alojen hankemenojen korvaamisessa esiintyy olennaisia virheitä, että virheitä sisältävien korvausten osuus otoksesta oli 44 prosenttia ja että ”yli 12 prosenttia korvatusta kokonaismäärästä ei olisi ollut korvauskelpoista”;

               101.

               panee hyvin huolestuneena merkille tilintarkastustuomioistuimen huomiot, joiden mukaan

                           a)

                           vain 31 prosenttia hankkeista tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa oli korvattu oikein, eikä niihin sisältynyt säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä;

                           b)

                           jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia;

                           c)

                           vaikuttaa siltä, että kaikki tehokkaan valvonnan välineen ominaisuudet on vain hieman yli puolella komission tarkastuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin tutki;

                     pahoittelee tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöstä, jonka mukaan se on suhteellisen vakuuttunut siitä, että vähintään 12 prosenttia rakennepolitiikkojen hankkeille varainhoitovuonna 2006 korvatuista menoista oli sellaisia, joita ei olisi pitänyt korvata;

               102.

               pitää mahdottomana hyväksyä, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan jäsenvaltioiden ensimmäisen tason valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia ja että eräät kansalliset tai alueelliset viranomaiset eivät käsittele EU-varoja riittävän huolellisesti; toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen tutkimassa otoksessa (19 ensimmäisen tason valvontajärjestelmää) yhtään järjestelmää ei pidetty vaikuttavana, vaan ainoastaan 6 niistä oli kohtalaisen vaikuttavia ja loput 13 ei-vaikuttavia, joten rakennerahastojen saralla ei ole saavutettu edistystä vuoteen 2005 verrattuna; on erittäin huolissaan siitä, että neuvosto ei ole selvästikään kyennyt havaitsemaan omaa vastuutaan tästä tilanteesta, joka johtuu pitkälti jäsenvaltioiden toteuttaman valvonnan riittämättömyydestä;

               103.

               kehottaa siksi komissiota hyödyntämään ennakkotarkastuksia todentaakseen, ovatko kauden 2007–2013 seuranta- ja valvontajärjestelmät käytössä kaikissa jäsenvaltioissa, ja toteuttamaan säännöllisesti tarkastusten seurantaa;

               104.

               pitää myös valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komission jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien suhteen harjoittama valvonta on vain kohtalaisen tehokasta, eikä sillä kyetä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista;

               105.

               toteaa pahoitellen, että — kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa rakennepolitiikan (kuten YMP:n ja sisäisten politiikkojen) menojen yhteydessä — monimutkaisilla tai epäselvillä tukikelpoisuuskriteereillä tai monimutkaisilla lainsäädännöllisillä vaatimuksilla on kielteinen vaikutus tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen;

               106.

               pitää mahdottoman hyväksyä, että komission mukaan (12) kautta 2007–2013 koskevien rakennerahastoasetusten yksinkertaistamisessa ei juuri ole odotettavissa edistystä ja että yksinkertaistamista on tarkoitus jatkaa vasta seuraavalla lainsäädäntökierroksella;

               107.

               kehottaa komissiota ryhtymään toimiin koheesiorahastoa koskevan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen johdosta (vuosikertomuksen kohta 6.45) ja tekemään mahdollisimman pian uusia yksinkertaistamisehdotuksia muun muassa selkeistä ja yksinkertaisista säännöistä, ohjeista ja tukikelpoisuusperusteista;

               108.

               on täysin samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tärkeässä asemassa rakennerahastojen tehokkaan täytäntöönpanon yhteydessä ja että komission olisi tehostettava niiden tekemiä tarkastuksia ja pyrittävä valvomaan paremmin jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia;

               109.

               pitää valitettavana, että jäsenvaltioilla ei ole kannustimia menojen tehokkaaseen valvomiseen, koska kaikki komission tai tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomiksi katsomat menot voidaan korvata jäsenvaltioiden tukeen oikeuttavilla menoilla; pyytää komissiota varmistamaan, että jatkossa pelkästään jäsenvaltioiden itsensä yksilöimät sääntöjenvastaisuudet voidaan korvata muilla menoilla, ilman että asianosaisen jäsenvaltion rahoitusta vähennetään;

               110.

               pitää myönteisenä edellä mainittua komission toimintasuunnitelmaa, joka koskee komission valvontatehtävän vahvistamista yhteisesti hallinnoitujen rakennetoimien yhteydessä ja jossa on 37 toimenpidettä, joilla pyritään vähentämään jäsenvaltioiden suorittamia sääntöjenvastaisia maksuja; pitää lisäksi myönteisenä, että komissio ilmoitti 25. helmikuuta 2008 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kuulemistilaisuudessa aikovansa raportoida parlamentille neljännesvuosittain toimintasuunnitelman edistymisestä; edellyttää, että komissio parantaa raportointijärjestelmää yhteistyössä tilintarkastustuomioistuimen kanssa; kehottaa komissiota huolehtiessaan perustamissopimuksen mukaisesta talousarvion toteuttamista koskevasta vastuustaan toteuttamaan moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavat rakennerahastojen yhteistä hallinnointia koskevat toimet:

                           a)

                           sitoutumaan virallisesti toimintasuunnitelman täysipainoiseen toteuttamiseen ja suostumaan erityisesti

                                       —

                                       raportoimaan edistymisestä neljännesvuosittain tilintarkastustuomioistuimen hyväksymässä muodossa käyttäen mahdollisuuksien mukaan mittapuuna pikemminkin määrällisiä kuin laadullisia tekijöitä ja erityisesti toimittamaan seurantaraportit 31. lokakuuta 2008 ja 31. tammikuuta 2009 mennessä,

                                       —

                                       antamaan neljännesvuosittain täydelliset ja paikkansapitävät tiedot tekemistään oikaisuista ja takaisinperinnöistä ja erityisesti toimittamaan asiasta seurantaraportit 31. lokakuuta 2008 ja 31. tammikuuta 2009 mennessä,

                                       —

                                       hankkimaan jäsenvaltioilta tietoja oikaisuista, joita ne ovat tehneet perumalla hankkeita tai oikaisemalla virheitä, ja erityisesti toimittamaan 31. lokakuuta 2008 ja 31. tammikuuta 2009 mennessä seurantaraportit, joissa osoitetaan komission todentaneen kyseisten lukujen täydellisyyden ja paikkansapitävyyden;

                           b)

                           toteuttamaan lisätoimia estääkseen virheet tulevaisuudessa erityisesti ensimmäisen tason tarkastuksia parantamalla;

               111.

               pyytää komissiota esittämään sille toimintasuunnitelman tulostaulukon ja lopullisen toteuttamisajankohdan sekä laatuindikaattoreita koskevan yhteisen järjestelmän ja alustavan aikataulun sen toteuttamiselle;

               112.

               katsoo, että komission olisi keskityttävä kansallisten seuranta- ja raportointijärjestelmien luotettavuuteen, jäsenvaltioille annettavaan ohjeistukseen ja tilintarkastusstandardien yhteensovittamiseen ja että sen olisi aina esitettävä tiedot jäsenvaltioittain jaoteltuina;

               113.

               edellyttää komission käynnistävän rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat laiminlyöneet rakennerahastoja koskevista asetuksista, varainhoitoasetuksesta ja sen soveltamissäännöistä sekä toimielinten välisestä sopimuksesta aiheutuvia velvoitteitaan, ja etenkin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät esitä takaisinperintää ja rahoitusoikaisuja koskevia selontekoja tai jotka eivät esitä ohjeiden mukaisia vuotuisia yhteenvetoja tai joiden vuotuiset yhteenvedot ovat laadultaan puutteellisia;

               114.

               korostaa komission ohjeiden merkittävyyttä toimielinten välisen sopimuksen noudattamisen kannalta; katsoo, että ensimmäisessä vaiheessa ohjeissa olisi edellytettävä ainakin samaa, mitä edellytetään jo maatalouden alakohtaisen sääntelyn nojalla (eli hallintoviranomaisen päällikön allekirjoittama tarkastuslausuma sekä todentamista koskeva selvitys);

               115.

               katsoo edelleen, että komission olisi ehdottomasti käynnistettävä keskeyttämismenettelyt puutteellisia ensimmäisen tason valvontajärjestelmiä soveltavia jäsenvaltioita vastaan ja että sen olisi vauhditettava seuraamusjärjestelmiä ja esitettävä parlamentille konkreettinen suunnitelma aikataulusta ja seuraamuksista, joita sovelletaan todettaessa sääntöjenvastaisuuksia;

               116.

               vaatii tarkastuksen mahdollistavaa raportointia komission toteuttamista oikaisuista ja takaisin perimisistä (poistot, jäsenvaltioiden takaisinperintä, komission takaisinperintä, nettokorjaukset, maksujen keskeyttäminen) kaikkien aiheettomasti maksettujen määrärahojen kohdalla ja vaatii, että kaikille näille rahoitusoikaisujen eri luokille annetaan täsmälliset määritelmät ja että asianomaiset todisteet ovat kaikilta osin tilintarkastustuomioistuimen käytettävissä; edellyttää komission luovan selvän yhteyden takaisinperinnän ja sääntöjenvastaisuuksien tapahtumisvuoden välillä sekä kehittävän näitä raportointijärjestelmiä yhteistyössä tilintarkastustuomioistuimen kanssa;

               117.

               ottaa huomioon komission ilmoituksen, että vuonna 2006 aiheettomasti maksetut määrät eivät katoa mihinkään, koska jälkivalvonta on niin tehokasta; edellyttää sen antavan parlamentille puolueettomat, selvät ja täydet tiedot valmiuksistaan periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja esittämään tähän vaikuttavat todisteet parlamentille;

               118.

               muistuttaa toimenpiteestä 11N (13), jonka toteuttamisen määräaika oli 31. joulukuuta 2007; kehottaa komissiota panemaan sen täytäntöön mahdollisimman nopeasti;

               119.

               on huolissaan, koska komissio ilmoitti edellä mainitussa vuoden 2008 seurantaraportissaan, että ainoastaan vuonna 2008 käynnistetyt takaisinperimiset kirjataan keskitettyyn rahoitus- ja kirjanpitojärjestelmään; kehottaa siksi komissiota kirjaamaan keskitettyyn rahoitus- ja kirjanpitojärjestelmään tiedot valvovasta viranomaisesta ja virhetyypistä ja koodaamaan takautuvasti kaikki kausien 1994–1999 ja 2000–2006 takaisinperinnät;

               120.

               pyytää tämän vuoksi komissiota arvioimaan monivuotisten perintäjärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja raportoimaan siitä vuoden 2008 tai 2009 tilinpäätöksen yhteydessä;

               121.

               edellyttää komission esittävän parlamentille arvion kaikkien maataloutta, rakennepolitiikkaa ja kalataloutta koskevien vuotuisten yhteenvetojen laadusta; katsoo, että arviossa olisi esitettävä jäsenvaltio- ja toimintalohkokohtainen jaottelu ja siinä olisi oltava lausunto niiden perusteella muodostettavissa olevasta yleisestä varmuudesta ja kokonaisanalyysistä;

               122.

               pitää valitettavana, että komissio itse esittää rahoitusoikaisuja ja takaisinperintää koskevat tiedot eri muodoissa, ja edellyttää, että vastuuvapauden myöntämiseen liittyvissä tiedoissa käytetään täsmälleen samoja rahoitusoikaisujen määritelmiä kuin edellä mainituissa kolmen kuukauden välein annettavissa raporteissa;

               123.

               pyytää komissiota tekemään väliarvioinnin aikana selkoa luottamussopimusjärjestelyjen tuloksista ja erityisesti siitä perustavasta kysymyksestä, onko näillä sopimuksilla lisäarvoa;

               124.

               edellyttää komission raportoivan sille vuosittain siitä, miten jäsenvaltiot ovat täyttäneet tai jättäneet täyttämättä rakennerahastoasetuksen ja toimielinten välisen sopimuksen mukaiset velvoitteensa; pitää myönteisinä, että komissio on saanut alakohtaisia tarkastuksia koskevat kansalliset yhteenvedot, joita tarkistettu toimielinten välinen sopimus ja tarkistettu varainhoitoasetus edellyttävät; pahoittelee kuitenkin, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole täyttäneet tätä vaatimusta; kehottaa komissiota aloittamaan pikaisesti rikkomismenettelyt sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole toimittaneet kansallisia yhteenvetoja alakohtaisista tarkastuksista;

               125.

               pyytää komissiota esittämään varainhoitovuotta 2007 koskevaa vastuuvapautta varten sekä maksuihin että suoritteisiin liittyvät luvut ja osoittamaan selvästi, ovatko luvut vuosittaisia vai monivuotisia, sekä selittämään selvästi rahoitusoikaisujen luonteen: kiinteämääräiset oikaisut (järjestelmän heikkouksissa) tai takaisinperinnät lopullisten edunsaajien tasolla ja ABAC-tietojärjestelmän parannukset; edellyttää lisäksi, että vastuuvapautta varten esitettävät tiedot vastaavat täysin niitä rahoitusoikaisujen määritelmiä, joita vaaditaan muilta vuoden aikana julkaistuilta rahoitusoikaisuja koskevilta kertomuksilta;

               126.

               kehottaa komissiota ilmoittamaan sille takaisin saatujen rahojen kokonaissummat ja tarvittaessa mahdolliset tappiot sekä niiden syyt, kun vuoden 2006 talousarviomenettelyn viimeinen hanke on saatettu loppuun;

               127.

               panee huolestuneena merkille maksujen määrän merkittävän laskun joissakin EU-15-jäsenvaltioissa, mikä johti maksattamatta olevien sitoumusten määrän jyrkkään kasvuun;

               128.

               muistuttaa komissiota siitä, että tarkastusjärjestelmien laadulla on huomattava vaikutus hankkeiden arviointiin, minkä vuoksi varainhoidon valvontamenettelyjen laadun tiukka sääntely on erityisen tärkeää vastaisuudessa;

               129.

               on erittäin huolissaan siitä, että toteuttamattomien maksusitoumusten määrä lisääntyi edelleen vuoden 2005 tapaan, mikä yhdessä sen kanssa, että eräissä jäsenvaltioissa n+2-sääntö on tarkoitus korvata n+3-säännöllä kaudella 2007–2013, saattaa vaikeuttaa tilannetta ja johtaa siihen, että lopulliset vastaanottajat saavat rahansa entistä hitaammin ja vuotuisuuden periaatetta ja ohjelmien määräaikoja noudatetaan entistä huonommin;

               130.

               on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien tehokkuutta pitää parantaa aikaisessa vaiheessa, jotta voidaan välttää virheet hankkeiden alkuvaiheessa; katsoo, että hankkeiden arviointiin ja analysointiin osallistuville jäsenvaltioiden viranomaisille olisi annettava kattava koulutus sen varmistamiseksi, että ne toimivat rakennerahastojen käytössä riittävän nopeasti;

               131.

               pitää erittäin tärkeänä komission jäsenvaltioille antamaa suositusta siirtyä jatkossa käyttämään rakennerahastoja kaudella 2007–2013 koskeviin uusiin sääntöihin (14) sisältyviä yksinkertaistuksia, esimerkiksi soveltamalla Euroopan sosiaalirahaston välillisiin kustannuksiin kiinteämääräisiä summia, jotka olisi kuitenkin pidettävä mahdollisimman alhaisella tasolla ja esitettävä mahdollisimman selkeästi;

               132.

               pitää ratkaisevan tärkeänä rakennepolitiikan suuntausten mittaamista toimivien, lyhyellä aikavälillä mahdollisimman hyvin vertailtavissa ja yhdisteltävissä olevien indikaattoreiden ja tavoitteiden avulla, jolloin voidaan välttää väistämättä yleisluontoisiksi ja summittaisiksi sekä oikaisujen kannalta liian myöhäisiksi jäävät arviot;

         Sisäiset politiikat

               133.

               panee huolestuneena merkille, että sisäisiä politiikkoja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni jälleen kerran kaksi merkittävää yleistä puutetta, toisaalta se, että ”edunsaajille suoritettujen maksujen virhetaso oli olennainen”, ja toisaalta se, että ”komission valvontajärjestelmät eivät riittävällä tavalla vähennä liian suurina ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvää toimintariskiä” (vuosikertomus, päätelmät, kohta 7.30);

               134.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin huomautti lisäksi edellisten vuosien tapaan komission edunsaajille suorittamien maksujen viivästymisestä;

               135.

               pitää erittäin valitettavana tilintarkastustuomioistuimen kriittistä arviota tällä alalla, joka kuuluu komission suoran varainhoidon piiriin, ja edellyttää komission ryhtyvän kaikkiin tarvittaviin toimiin välttääkseen sen, että puutteita on seuraavana vuonna saman verran;

               136.

               katsoo, että ilmoitettujen menojen laskentasääntöjen yksinkertaistaminen on välttämätön askel kohti tilanteen parantumista, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan edunsaajien kannalta helpoiten sovellettavissa olevien sääntöjen käyttöön ottamiseksi;

               137.

               korostaa, että komission on noudatettava varainhoitoasetuksen säännöksiä menotapahtumien määräajoista, ja pyytää komissiota ryhtymään toden teolla toimiin yhä jatkuvien maksuviivästysten välttämiseksi;

               138.

               panee tyytyväisenä merkille tässä yhteydessä Euroopan sosiaalirahastosta 5. heinäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1081/2006 (15) säädetyn mahdollisuuden ilmoittaa tukien osalta välilliset kustannukset kiinteähintaisena;

               139.

               kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yhteistyössä komission kanssa edunsaajien ilmoittamiin kustannuksiin liittyviä valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään;

               140.

               on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että sisäisten politiikkojen varainhoidon valvontaa pitää parantaa ja pyrkiä yksinkertaistamaan ohjelmiin sovellettavia sääntöjä käyttämällä kiinteähintaista rahoitusta ja siirtymällä käyttämään tulosperusteista rahoitusjärjestelmää;

               141.

               huomauttaa, että työntekijöiden liikkuvuuden eurooppalaisen teemavuoden 2006 yhteydessä nostettiin pienestä budjetista huolimatta esiin eräitä vapaan liikkuvuuden esteitä, mutta ei kuitenkaan voitu saada aikaan todellisia muutoksia;

               142.

               panee tyytyväisenä merkille vuonna 2006 käynnistettyyn uuteen EURES-foorumiin tehdyt investoinnit, sillä se on jo osoittanut lisäarvonsa Euroopan työmarkkinoiden todellisen vapaan liikkuvuuden kannalta; toteaa, että investoinneista huolimatta ongelmaksi ovat muodostuneet useat kieleen liittyvät esteet, minkä takia olisi ehkä valittava opiskelijoille eurooppalaisissa liikkuvuutta edistävissä ohjelmissa tarjottavaa kielellistä lähestymistapaa muistuttava malli;

         Liikenne ja matkailu

               143.

               panee merkille, että lopullisesti hyväksytyssä ja vuoden aikana muutetussa vuoden 2006 talousarviossa liikennepolitiikkaan osoitettiin yhteensä 963,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 891,4 miljoonaa euroa maksumäärärahoina; panee lisäksi merkille, että näistä määrärahoista

                           —

                           Euroopan laajuiset liikenneverkot -hankkeille (TEN-T) osoitettiin 699,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 684 miljoonaa euroa maksumäärärahoina,

                           —

                           liikenneturvallisuuteen osoitettiin 18,1 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 19,1 miljoonaa euroa maksumäärärahoina,

                           —

                           Marco Polo -ohjelmaan osoitettiin 36 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 11,7 miljoonaa euroa maksumäärärahoina,

                           —

                           maanteiden rahtiliikenteen turvallisuutta koskevaan pilottihankkeeseen osoitettiin 5,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina, mutta maksumäärärahat on vähennetty 0,15 miljoonaan euroon kokonaismäärärahasiirrolla;

               144.

               on tyytyväinen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeville hankkeille osoitettujen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jatkuvaan korkeaan käyttöasteeseen, sillä molempien käyttöaste on lähes 100 prosenttia, ja pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisista talousarvioista osoitetaan riittävästi varoja tämän yhteisön sitoumuksen täyttämiseksi;

               145.

               panee huolestuneena merkille liikenneturvallisuuteen osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen alhaisen käyttöasteen (34 prosenttia), jonka takia huomattava osa vuonna 2006 alun perin käytettävissä olevista varoista siirrettiin maksusitoumusmäärärahoiksi vuodelle 2007, sekä Marco Polo -ohjelmalle osoitettujen maksumäärärahojen alhaisen käyttöasteen (44,8 prosenttia) ja on erityisen huolestunut Euroopan laajuisten liikenneverkkojen maantieliikenteen turvallisuutta koskevalle pilottihankkeelle osoitettujen maksumäärärahojen erittäin alhaisesta käyttöasteesta (29,6 prosenttia), joka johtuu osittain sopimusten myöhäisestä allekirjoittamisesta ja siitä johtuen pilottihankkeen myöhäisestä käynnistämisestä; kehottaa siksi komissiota julkaisemaan tulevaisuudessa ehdotuspyynnöt ja tarjouskilpailut mahdollisimman aikaisin, jotta maksusitoumus- ja maksumäärärahoja voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti;

               146.

               pyytää komissiota ja budjettivallan käyttäjää varmistamaan, että kun pilottihankkeiden talousarvio hyväksytään, maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välille löydetään oikea tasapaino ja että kyseinen tasapaino kuvastaa sitä, että hankkeiden saattaminen maksuvaiheeseen kestää yleensä yhtä varainhoitovuotta kauemmin;

               147.

               panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen analyysi tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan sisäisen valvonnan vaatimusten noudattamisesta osoittaa, että energian ja liikenteen pääosaston toteuttamat toimet täyttävät vaatimukset riskianalyysin ja riskien hallinnan, hallintotietojen, sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisen ja valvonnan alalla; pyytää kuitenkin energian ja liikenteen pääosastoa analysoimaan virhetyyppejä ja virheiden määrää riskeihin perustuvan valvontastrategian kehittämiseksi edunsaajien kustannusselvitysten ennakkoarviointia varten;

         Sisämarkkinat ja kuluttajansuoja

               148.

               panee tyytyväisenä merkille, ettei tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa ole esitetty kriittisiä huomautuksia sisämarkkinatoimista, tullipolitiikasta eikä kuluttajapolitiikasta;

               149.

               katsoo, että sisämarkkinatoimiin liittyvän budjettikohdan 12 02 01 toteutusastetta, joka on 85 prosenttia, on parannettava ottaen huomioon komission lausunnon, jonka mukaan budjettivallan käyttäjä teki maksusitoumusmäärärahoihin talousarviomenettelyn aikana 1,05 miljoonan euron lisäyksen, jota ei ennakoitu talousarviota suunniteltaessa; myöntää kuitenkin, että talousarviosuunnittelun parantamiseksi on jo tehty töitä, koska vuonna 2007 toteutusaste oli lähes 100 prosenttia;

               150.

               katsoo, että 48 prosentin toteutusaste tullipolitiikkaan liittyvässä budjettikohdassa 14 02 01 on hyvin alhainen, mikä johtuu komission mukaan siitä, että tarjouskilpailumenettelyjä muutettiin siten, että erillisten sopimusten sijasta tehdään pitkäaikaisia puitesopimuksia; pitää siksi myönteisenä, että vuonna 2007 toteutusaste on noussut 83 prosenttiin, mikä jo osoittaa muutoksen myönteisen vaikutuksen, vaikka lisäparannukset ovatkin vielä tarpeen;

               151.

               on tyytyväinen kuluttajapolitiikkaan liittyvän budjettikohdan 17 02 01 toteutusasteeseen (96 prosenttia);

         Kansalaisvapaudet sekä oikeus- ja sisäasiat

               152.

               panee tyytyväisenä merkille, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen talousarvioon liittyvien maksujen toteuttamisessa on edistytty (86,3 prosenttia verrattuna 79,8 prosenttiin vuonna 2005); kehottaa oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastoa jatkamaan edelleen tämänsuuntaisia ponnistelujaan, mutta pitää valitettavana maksusitoumusten suhteellisen alhaista toteutusta (94,5 prosenttia verrattuna 97,7 prosenttiin vuonna 2005); kehottaa oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastoa pyrkimään maksimoimaan maksusitoumusten ja maksumäärärahojen toteutuksen vuonna 2007 huolimatta rahastojen luomiseen liittyvien lainsäädäntömenettelyjen viivästyksistä;

               153.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset erityiskertomuksessa nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnosta vuosina 2000–2004; kehottaa komissiota ottamaan nämä huomautukset huomioon etenkin Euroopan pakolaisrahaston (ERF III) ja muiden vuonna 2007 perustettujen rahastojen täytäntöönpanossa;

         Naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo

               154.

               muistuttaa komissiota siitä, että EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdan nojalla sukupuolten välisen tasa-arvon edistäminen on yhteisön perustavoite, johon pitäisi pyrkiä kaikissa yhteisön toimissa; korostaa lisäksi, että komission on varmistettava, että sukupuolten välinen tasa-arvo otetaan huomioon talousarvion toteuttamisessa ja että kaikkia toimenpiteitä arvioidaan sen kannalta, vaikuttavatko ne eri tavalla naisiin ja miehiin;

               155.

               panee pahoitellen merkille, että tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen julkisten talousarvioiden laatimisessa ei vieläkään ole muuttunut käytännöksi; toistaa näin ollen pyyntönsä, että tasa-arvonäkökohdat olisi sisällytettävä talousarviosuunnitteluun ja yhteisön ohjelmien rahoitukseen;

               156.

               panee merkille Daphne-ohjelman maksumäärärahojen jatkuvasti alhaisen käyttöasteen ja kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavia toimia tilanteen parantamiseksi ja välttämään menoihin osoitettujen sitoumusten vapauttamista;

               157.

               katsoo, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota toimiin, joilla edistetään naisten osallistumista tietoyhteiskuntaan ja työmarkkinoille, ja sitä myötä myös naisten tasokkaaseen koulutukseen ja työllistymiseen tieto- ja viestintätekniikan alalla;

         Tutkimus ja kehittäminen

               158.

               pitää myönteisinä tutkimuksen alalla toimivien pääosastojen varainhoitovuotta 2005 koskevan vastuuvapauden myöntämisen jälkeen toteuttamia nopeita ja selkeitä toimenpiteitä todettujen puutteiden korjaamiseksi; on tietoinen siitä, että ensimmäiset tulokset näkyvät vuonna n+2;

               159.

               pitää parannuksia komission valvontastrategiassa sekä kuudennessa puiteohjelmassa vuonna 2006 toteutettujen jälkitarkastusten määrän kasvua myönteisinä;

               160.

               panee kuitenkin merkille, että tilintarkastustuomioistuin on edellisten vuosien tapaan havainnut olennaisia virheitä tällä politiikan alalla, ja kehottaa komissiota jatkamaan tehtyä työtä, jotta virheiden määrää voitaisiin seuraavana vuonna todella alentaa;

         Ympäristö, kansanterveys ja elintarvikkeiden turvallisuus

               161.

               pitää ympäristöä, kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien budjettikohtien yleistä toteuttamisastetta tyydyttävänä;

               162.

               korostaa erityisesti, että LIFE III -ohjelman, jonka osuus on 58 prosenttia ympäristöä koskevan toimintalohkon toimintabudjetista, maksusitoumusmäärärahojen toteutusaste oli yli 98,7 prosenttia;

               163.

               tähdentää kuitenkin, että joissakin tapauksissa, kuten tietyissä yhteisön toimissa pelastuspalvelun ja meren pilaantumisen alalla, maksusitoumusmäärärahojen toteutus on ollut ongelmallista lähinnä ehdotusten ja tarjousten huonon laadun vuoksi sekä tiettyjen oikeusperustan asettamien, muun muassa yhteisön enimmäistukea koskevien rajoitusten vuoksi;

               164.

               korostaa, että maksumäärärahojen yleinen toteutusaste oli ympäristöalalla 85,76 prosenttia eli huomattavasti parempi kuin vuonna 2005 (78,39 prosenttia);

               165.

               panee merkille, että ympäristön, terveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden alalla suoritettujen maksujen osuus on melko alhainen lähinnä maksumäärärahatarpeen suunnitteluvaikeuksien vuoksi ja osaksi sen tähden, että osa määrärahoista on jaksottamattomia, jolloin suuri määrä maksuja toteutuu vuosi sitoumuksen teon jälkeen; myöntää, että komissio on osittain riippuvainen edunsaajien ja toimeksisaajien laskujen nopeasta toimittamisesta ja että hankkeisiin liittyvien loppumaksujen määrät ovat usein ennakoitua alhaisempia;

               166.

               kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan parantaakseen niitä hallintomenettelyjä, joilla on vaikutusta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen täytäntöönpanoon;

         Kulttuuri ja koulutus

               167.

               panee huolestuneena merkille, että koulutus- ja kulttuurialan sopimusten tarkastukset johtivat tukeen oikeuttamattomien menojen mukauttamiseen 12,3 prosentilla komission hyväksi, mikä jättää avoimeksi kysymyksen siitä, ovatko tarkastamattomien hankkeiden korvaukset tukikelpoisia;

               168.

               panee merkille, että kulttuuri- ja koulutuspolitiikassa on toki saatu vuoden 2005 jälkeen aikaan edistystä viimeisimmillä tarkastuksilla, joilla saatiin lisää tietoa, mutta kansallisten elinten tarkastus- ja valvontaväline ei itse asiassa muuttunut ja komission oman koulutus- ja kulttuuripääosaston oli myönnettävä useita puutteita;

               169.

               pitää valitettavana tilintarkastustuomioistuimen havaintoa, että komission maksuissa edunsaajille esiintyi viivästyksiä ja että koulutus- ja kulttuuripääosastolla ei ollut luotettavia tietoja näistä viivästyneistä maksuista;

               170.

               panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen mukaan ”komissio ei ole noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta tarkastaa kansallisten elinten valvontajärjestelmät ennen kuin ne voivat toteuttaa yhteisön toimia” (liite, kohta 7.1);

               171.

               panee hyvin huolestuneena merkille, että eLearning-ohjelman keskimääräiset hallintokulut hyväksyttyä hakemusta kohden olivat 22 000 euroa samalla, kun tästä ohjelmasta myönnetty tuki oli keskimäärin vain 4 931 euroa; pyytää komissiota selittämään näiden kahden luvun välisen suuren epäsuhdan ja ryhtymään tarvittaviin vastatoimiin eron pienentämiseksi;

               172.

               panee merkille, että koulutus- ja kulttuuripääosaston vuoden 2006 toimintakertomuksen mukaan komissio toteuttaa useita toimintasuunnitelmia (ainakin kuutta) hallinnoinnin puutteiden korjaamiseksi, mutta pitää toimintasuunnitelmien epäselvää nykytilannetta valitettavana; pahoittelee, että tämän vastuuvapausmenettelyn valmisteluvaiheessa pidetyssä kuulemisessa ei annettu konkreettisia vastauksia;

               173.

               pyytää komissiota antamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kattavan ja ajantasaisen luettelon kansallisista elimistä ja näiden elinten antamien tarkastuslausumien analysoinnin edistymisestä sekä kehottaa komissiota painokkaasti parantamaan koulutus- ja kulttuurialan kansallisten elinten järjestelmätarkastusten laajuutta, laatua ja seurantaa;

               174.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen toistuvan suosituksen, jonka mukaan ”kyseisiin ohjelmiin sovellettavia sääntöjä olisi edelleen yksinkertaistettava ja kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käyttöä olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä; lisäksi olisi siirryttävä tulosperusteiseen rahoitusjärjestelmään”; kehottaakin yksinkertaistamaan sääntöjä edelleen sekä laajentamaan kiinteämääräisten järjestelyjen käyttöä;

               175.

               panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin suositti komissiolle kertaluonteisen ja kiinteämääräisen rahoituksen käytön lisäämistä varainhoitoasetuksen mukaisesti avustusten myöntämisen helpottamiseksi;

               176.

               panee merkille, että noin 70:ää prosenttia koulutus- ja kulttuurialan budjetista hallinnoidaan kansallisten elinten kautta; panee huolestuneena merkille, että vuonna 2006 muutamissa tapauksissa varojen hallinnoinnissa havaittiin vakavia, systemaattisia puutteita; myöntää samalla, että komissio pyrkii kuitenkin vahvistamaan valvontakehystä; odottaa komissiolta selvitystä toteutettujen toimien tuloksista ennen varainhoitovuoden 2007 vastuuvapausmenettelyä;

               177.

               on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden olisi oltava tietoisempia kansallisten elinten toimintaan liittyvästä vastuustaan; toivoo, että kansallisten viranomaisten uudet tarkastuslausumat parantavat kansallisten elinten valvonta- ja tarkastusmenettelyjä jäsenvaltioissa;

               178.

               kehottaa komissiota antamaan monivuotisten ohjelmien haku- ja valintamenettelyjen avoimuutta koskevat tarkat suuntaviivat; edellyttää, että se parantaa edelleen yhdessä toimeenpanovirastojen ja kansallisten elinten kanssa viestintää hakijoiden ja edunsaajien kanssa;

               179.

               on huolissaan puutteista monivuotisten ohjelmien täytäntöönpanon tiettyjä näkökohtia koskevissa tiedoissa; edellyttää erityisesti, että komissio toimittaa kattavat tiedot siitä, missä määrin maksut edunsaajille ovat viivästyneet; tukee tässä suhteessa oikeusasiamiehen uutta oma-aloitteista tutkimusta; panee merkille, että vuonna 2007 maksuista myöhästyi 23 prosenttia; panee merkille, että komissio on nyt tarkistamassa viivästyneitä maksuja koskevaa määritelmäänsä, ja odottaa saavansa asiasta lisätietoa;

               180.

               panee merkille, että komissio pyrkii viestintävälineidensä avulla parantamaan entistä enemmän valmiuttaan kuulla kansalaisten huolia; kannustaa viestinnän pääosastoa käyttämään yksinkertaistettuja rahoitusvälineitä paremmin kansalaisyhteiskunnalle suunnatuissa toimenpiteissä, kuten koulutuksen ja kulttuurin pääosasto esitti Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa;

         Ulkoiset toimet

               181.

               kehottaa komissiota esittämään määritelmän valtioista riippumattomille järjestöille sekä oikeudellisessa mielessä että kyseisten järjestöjen valtioista riippumattoman rahoituksen varmistamiseksi;

               182.

               muistuttaa, että ulkoisiin toimiin käytettiin vuonna 2006 varoja yhteensä 5,867 miljardia euroa ja maksumäärärahat olivat yhteensä 5,186 miljardia euroa; panee huolestuneena merkille seuraavat tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitetyt havainnot:

                           —

                           lukuisat virheet hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla testatussa otoksessa,

                           —

                           puutteet laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen seuranta- ja valvontajärjestelmien toiminnassa hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla,

                           —

                           suurimman riskin sisältäviä aloja olivat edelleen sopimuksentekomenettelyt, menojen tukikelpoisuus hanketasolla sekä puutteet tositteiden esittämisessä;

               183.

               pitää valitettavana tilintarkastustuomioistuimen kehitysyhteistyön pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen osalta tekemää havaintoa, että ”EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisessa toimintakertomuksessa ja lausumassa ei tuoda riittävän hyvin esille tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaa virheiden olennaista esiintyvyyttä ja puutteita valvontajärjestelmissä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa toimien laillisuus ja asianmukaisuus hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla ulkoisten toimien alalla” (vuosikertomuksen kohta 2.17 ja taulukko 2.1);

               184.

               pitää samoin valitettavana, että joidenkin pääosastojen vuotuisten hallintosuunnitelmien arvioinnissa ei ole taaskaan mainintaa hankkeiden ulkoisista tarkastajista eikä erityisistä riskeistä, jotka liittyvät erityyppisiin täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin (esimerkiksi valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt tai valtion laitokset) ja rahoitusmuotoihin (esimerkiksi avustus, talousarviotuki tai rahasto) (vuosikertomuksen kohta 8.28);

               185.

               panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuimen edellä mainitut havainnot olivat samat kuin sen vuoden 2005 vuosikertomuksessa eli päätoimipaikkaan toimitettujen ulkoista tarkastusta koskevien tietojen puutteellisuus, näiden tietojen epäyhtenäisyys, mikä estää päätelmien tekemisen, ja seurannan riittämättömyys; pyytää siksi komissiota reagoimaan näihin havaintoihin viipymättä;

               186.

               pitää valitettavana myös, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen mukaan ”sisäisen tarkastuksen yksikkö ei tällä hetkellä laadi vuotuista yleisarviointia EuropeAidin ja ECHOn sisäisen valvonnan tilasta (...) Sisäisen tarkastuksen yksikköön perustettiin vuonna 2006 kaksi lisätointa, mutta silti vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tämänhetkisen lisähenkilöstön turvin voitaisiin toteuttaa EuropeAidin tarkastustarpeita koskevassa arvioinnissa määritetty tarkastustyö kaikilta osin esitettyä kolmivuotissykliä noudattaen” (vuosikertomuksen kohta 8.30);

               187.

               pyytää komissiota tekemään vuotuisen yleisarvion kehitysyhteistyön pääosaston sisäisen valvonnan tilasta ja arvioimaan, olisiko sisäisen tarkastuksen yksikköön perustettava lisävirkoja;

               188.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvosteleman tilanteen komission jälkitarkastustoiminnassa (vuosikertomuksen kohdat 8.23 ja 8.33) ja kehottaa komissiota tiedottamaan talousarvion valvontavaliokunnalle säännöllisesti toimista, joita on toteutettu tilanteen korjaamiseksi;

               189.

               kehottaa komissiota kehittämään kehitysyhteistyön pääosaston riskinarviointia edelleen niin, että siinä hyödynnetään hanketason tarkastajien havainnot ja tehdään ero erityyppisten täytäntöönpanosta vastaavien elinten ja rahoitusmuotojen välillä;

               190.

               kehottaa kehitysyhteistyön pääosastoa parantamaan ulkoisia tarkastuksia koskevien toimeksiantojen kuvauksia niin, että ne kattavat kaikki tunnetut riskialat, mukaan lukien sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevien komission vaatimusten noudattamisen valvonta;

               191.

               korostaa, että kaudella 2000–2006 EU:n maksuosuudet YK:lle kasvoivat 700 prosentilla (vuoden 2000 200 miljoonasta eurosta 1,4 miljardiin euroon vuonna 2007); ei voi ymmärtää, miksi komission kansainvälisiin rahastoihin siirtämiä varoja ei seurata;

               192.

               ilmaisee tässä yhteydessä huolensa siitä, että vastuuvapauden myöntävällä viranomaisella ei ole tarvittavia tietoja vastuuvapauden myöntämiseksi asianmukaisesti ulkoisten toimien otsakkeeseen kuuluvien varojen toteuttamisesta;

               193.

               vaatii kehittämään yhdenmukaistetun tietojärjestelmän, jotta varsinkin vastuuvapauden myöntävällä viranomaisella ja myös yleisöllä olisi käytettävissään täysin avoin tietokanta, joka sisältää täydellisen yhteenvedon unionin maailmalla rahoittamista hankkeista ja varojen lopullisista vastaanottajista; on sitä mieltä, että tämänkaltaisten tietojen olisi mieluiten oltava saatavilla yhtenäisen hallintotietojärjestelmän (CRIS) tietokannassa;

               194.

               palauttaa mieliin, että varainhoitoasetuksen mukaan komission olisi toukokuusta 2007 alkaen pitänyt kyetä yksilöimään välittömästi kaikkien unionin rahoittamien tai yhteisrahoittamien hankkeiden lopulliset edunsaajat ja täytäntöönpanosta vastaavat toimijat;

               195.

               katsoo, että kansainvälisten rahastojen (joissa EU on merkittävä rahoittaja) näkyvyyttä ja poliittista ohjausta sekä komission mahdollisuutta valvoa niitä olisi tehostettava vaarantamatta kuitenkaan alan toimien tehokkuutta;

               196.

               kehottaa komissiota esittämään parlamentille suunnitelman EU:n itsehallinnan lisäämiseksi sen ulkoisissa toimissa;

               197.

               pitää huolestuttavana, että kahdessa tapauksessa, joissa parlamentti pyysi luetteloa EU:n rahoittamista hankkeista, komissiolta kesti kaksi ja puoli kuukautta toimittaa luettelo CARDS-ohjelmassa (yhteisön avustusohjelma jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten) rahoitetuista hankkeista ja 13 kuukautta antaa perustiedot EU:n Irakissa yhteisrahoittamista hankkeista; vaatii korjaamaan tilanteen välittömästi kaikkien ulkoisen toiminnan yhteydessä hallinnoitavien varojen osalta;

               198.

               kehottaa komissiota suhtautumaan erittäin vakavasti sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevissa asioissa havaittuihin puutteisiin ja pitää erittäin valitettavana tilintarkastustuomioistuimen esittämää arvostelua näissä asioissa, jotka kuuluvat suoraan komission rahoitushallinnon alaisuuteen;

               199.

               yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, että komission olisi vietävä tietoja kaikista hanketarkastuksista yhtenäiseen hallintotietojärjestelmään (CRIS) ja linkitettävä tiedot paremmin hankehallintotietoihin; kehottaa komission EuropeAid-päätoimipaikkaa tarkistamaan lähetystöjen toimittamat rahoitustiedot tietojen täydellisyyden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi;

               200.

               kehottaa komissiota parantamaan YK:n järjestöjen hallinnoimien hankkeiden avoimuutta ja asiakirjojen saattavuutta ja laatimaan jatkossakin selkeitä ohjeita ja menettelyjä osana taloudellisia ja hallinnollisia asioita koskevaa EY:n ja YK:n puitesopimusta, jolla säännellään komission YK:lle osoittaman rahoituksen hallinnointia;

               201.

               kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille puitesopimuksen nojalla toteutetuista valvontatoimista;

               202.

               on tyytyväinen Phare- ja ISPA-välineiden täytäntöönpanoa Bulgariassa ja Romaniassa sekä Turkkia koskevan tukiohjelman täytäntöönpanoa koskevan tarkastuksen tuloksiin, joiden mukaan virhetaso ei ole merkittävä; panee merkille virheet ja puutteet, jotka liittyvät Sapard-välineen täytäntöönpanoon Bulgariassa ja Romaniassa; kehottaa komissiota jatkamaan molempien maiden viranomaisten kanssa työtä, jolla varmistetaan, että tarjouskilpailuihin ja varainhoidon moitteettomuuteen liittyvät vaatimukset täytetään ja että saadaan riittävä varmuus yhteisölle osoitettujen tukihakemusten oikeellisuudesta, asianmukaisuudesta ja tukikelpoisuudesta;

               203.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion, jonka mukaan Bulgarian, Romanian ja Turkin hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään kuuluvat kansallisten viranomaisten valvontajärjestelmät ovat edelleen puutteelliset;

               204.

               toistaa huolensa laajennetun hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän hyväksynnän (EDIS-hyväksyntä) viivästymisestä Bulgariassa ja kehottaa painokkaasti komissiota ja Bulgarian viranomaisia vahvistamaan yhteistyötään sen varmistamiseksi, että EDIS:n asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi asetetut hallinto- ja valvontarakenteet sekä hallinnolliset valmiudet ovat riittävät;

               205.

               tukee tilintarkastustuomioistuimen komissiolle antamia suosituksia, joiden mukaan komission olisi seurattava tarkkaan, toimivatko jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät vaikuttavasti, ja joiden mukaan sen olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota tarjouskilpailujen valmisteluun ja hallinnointiin Turkissa, EDIS-järjestelmän alaisuudessa tapahtuvaan hankintaprosessiin Bulgariassa ja Romaniassa sekä kansallisen osarahoituksen oikea-aikaiseen toimittamiseen; tähdentää tarvetta vahvistaa unioniin äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden ja liittymisvaiheessa olevien maiden hallinnollisia valmiuksia;

               206.

               panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion, jonka mukaan komissio on tehnyt useita korjauksia sen vuonna 2003 kummitoiminnasta (twinning) antaman erityiskertomuksen perusteella; kehottaa komissiota kannustamaan voimakkaammin edunsaajavaltioita hyödyntämään uudistustoimien yhteydessä toteutetuista hankkeista saatuja tuotoksia; tukee tilintarkastustuomioistuimen komissiolle antamaa suositusta siitä, että twinning-sopimusten olisi oltava vähemmän yksityiskohtaisia, jotta hankkeita voitaisiin hallinnoida joustavammin;

               207.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnot tilien perustana olevien toimien ja niihin liittyvien valvontajärjestelmien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ulkoisten toimien alalla; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat järjestelmien parannukset, joilla varmistetaan, että hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla kolmansissa maissa havaitut sääntöjenvastaisuudet poistetaan;

               208.

               kehottaa komissiota esittämään sille kertomuksen siitä, mitä toimia on tarkalleen ottaen toteutettu Irakin pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen lievittämiseksi;

               209.

               tuo painokkaasti esiin kiinnostuksensa, joka koskee tukea Afganistanille, ja kehottaa komissiota esittämään parlamentille tilannekatsauksen unionin varojen käytöstä Afganistanin hyväksi sekä kommentoimaan Afganistanin talebaneihin yhteydessä olleen EU:n edustajan maastakarkotusta;

               210.

               edellyttää, että sille raportoidaan vuosittain talousarvion toteuttamissopimuksista ja toimitetaan luettelo hankkeista, niiden toteuttamispaikoista ja lopullisista edunsaajista; katsoo, että vastuuvapausmietinnön esittelijällä olisi oltava oikeus tutustua tietoihin, jotka on turvallisuussyistä määritelty luottamuksellisiksi; pitää myönteisenä, että komissio aikoo neuvotella YK:n kanssa uudelleen rahastoja koskevista tärkeistä sopimuksista, jotta saadaan yhteiset raportointiohjeet ja tiedot lopullisista edunsaajista; pitää myönteisenä myös komission sitoutumista sellaisten vuosittaisten kokousten järjestämiseen, joissa parlamentin edustajat tapaavat usean rahoittajan muodostamien rahastojen hallinnoinnista vastaavia YK:n edustajia, ja katsoo, että näin saadaan puitteet YK:n EU-varoja koskevien lisätietojen toimittamiselle;

         Humanitaarinen apu ja kehitys

               211.

               pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan ECHOn sisäiset tarkastukset ovat olleet vain osittain tyydyttäviä (vuosikertomuksen liite 8.2);

               212.

               yhtyy täysin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa ECHOsta esitettyihin päätelmiin, joiden mukaan ECHOn olisi tarkennettava menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt vaihtelevien tulkintojen välttämiseksi ja täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneiden päätoimipaikoissa tehtävien, humanitaarisen avun pääosaston ECHOn suorittamien tarkastusten ja toisaalta kentällä tehtävien tarkastusten välinen tasapaino olisi tarkistettava, jotta hankemenojen todellisesta tilanteesta välittyisi parempi kokonaiskuva (vuosikertomuksen kohdat 8.11 ja 8.18);

               213.

               pitää valitettavana kehitysyhteistyön pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen kohdassa 2.1 esitettyjä havaintoja, että kehitysmaihin vaikuttavien yhteisöpolitiikan alojen yhdenmukaisuuden varmistaminen muodostaa suuren riskin, joka on erityisen suuri kauppaan, varsinkin talouskumppanuussopimusneuvotteluihin liittyvissä asioissa, että tämä on kriittinen ulottuvuus kehitysyhteistyöpolitiikassa mutta alan valmiudet on keskitetty kaupan pääosastoon ja että riski on edelleen olemassa siitä huolimatta, että kauppaan liittyviä vastuita on vahvistettu ja keskitetty kehitysyhteistyön pääosaston heinäkuussa 2006 toteutetussa uudelleenjärjestelyssä;

               214.

               pyytää komissiota esittämään talousarvion valvontavaliokunnalle ajatuksiaan siitä, miten asia olisi hoidettavissa ja mitä toimia olisi toteutettava vuonna 2008 kehitysyhteistyön pääosaston sisäisen valvontajärjestelmän toiminnan parantamiseksi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoasteen osalta;

         Euro–Välimeri-kumppanuus

               215.

               panee tyytyväisenä merkille, että MEDA-ohjelmaa koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 5/2006 mukaan ”komission MEDA-ohjelman hallinnointi on selkeästi parantunut alkuvuosista ja sitä voidaan pitää tyydyttävänä”;

               216.

               panee lisäksi merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, että hallinnon hajauttamisen myötä komission lähetystöillä on ollut tärkeä tehtävä ohjelman täytäntöönpanossa, kun ne ovat auttaneet kumppanimaita hankintamenettelyissä;

               217.

               kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti paikalla tehdyistä tarkastuksista ja epäillyistä petostapauksista tai muista taloudellisista väärinkäytöksistä MEDA-ohjelman viimeksi kuluneen täytäntöönpanovuoden ajalta;

               218.

               odottaa, että EU:n kansainvälisten rahastojen välityksellä rahoittamien toimien näkyvyyttä lisätään, etenkin mitä tulee EU:n talousarviosta YK:n ja Maailmanpankin rahastoille siirrettyihin yhteensä yli miljardiin euroon; vaatii komissiota varmistamaan, että poliittista ohjausta, EU:n näkyvyyttä ja varojen valvontaa tehostetaan;

               219.

               kehottaa komissiota esittämään parlamentille säännöllisin väliajoin erityisiä toimia, joilla lisätään EU:n itsehallintaa sen ulkoisissa toimissa vastaavissa maantieteellisissä yhteyksissä tehokkuuden, vastuun ja näkyvyyden periaatteiden mukaisesti;

               220.

               kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tehokkaasti ja nopeasti kansainvälisten rahastojen kautta tapahtuvasta yhteisön varojen käytöstä Irakissa; kehottaa komissiota päivittämään ja konkretisoimaan näitä tietoja sekä ehdottamaan järjestelmää, jonka avulla parlamentti voi nähdä selvästi ja ymmärrettävästi, mihin hankkeisiin kansainvälisten rahastojen kautta annettua yhteisön yhteisrahoitusta on oikeastaan käytetty eri puolilla maailmaa;

               221.

               panee tyytyväisenä merkille, että liittymistä valmistelevan strategian maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutusaste nousi vuonna 2006 huomattavasti vuodesta 2005;

         Kehitysyhteistyö

               222.

               pitää tervetulleena komission aloitetta parantaa raportointia kehitysyhteistyötoimilla vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä; uskoo, että tällä tavoin alaan liittyviä vastuita pystytään todella parantamaan; odottaa saavansa yksityiskohtaista tietoa vuonna 2007 käynnistetyn pilottivaiheen arvioinnista;

               223.

               kiinnittää huomiota komission hyväksymään tavoitteeseen, jonka mukaan 20 prosenttia kehitysyhteistyövälineen rahoituksesta olisi osoitettava perus- ja keskiasteen koulutukseen ja perusterveydenhuoltoon; odottaa saavansa yksityiskohtaista tietoa tämän tavoitteen toteuttamisesta vuonna 2007;

               224.

               pitää tervetulleena komission aloitetta kehittää jäsennelty lähestymistapa ylimpien tarkastuselinten tueksi talousarviotukea saavissa maissa; panee kuitenkin merkille, että demokraattista vastuuta kumppanimaiden tasolla ei voida saavuttaa vahvistamatta talousarvion parlamentaarisia valvontaelimiä, kuten edellytetään kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (16) 25 artiklan 1 kohdan b alakohdassa;

               225.

               panee merkille, että vuonna 2006 yhteisön talousarviosta annetusta tuesta 91 prosenttia annettiin alakohtaisen tuen muodossa, jolloin se kohdennetaan paremmin kuin yleinen talousarviotuki ja jolloin riski on siis alhaisempi; kyseenalaistaa talousarviotuen kelpoisuuskriteereihin liittyvän komission ”dynaamisen tulkinnan”, joka tilintarkastustuomioistuimen mukaan lisää riskiä; uskoo, että talousarviotukeen pitäisi sitoutua vain maissa, jotka jo täyttävät uskottavan julkisen talouden hoidon vähimmäiskriteerit;

               226.

               kehottaa komissiota lisäämään talousarviotukeen liittyvien toimien avoimuutta ja asiakirjojen saattavuutta, etenkin tekemällä edunsaajamaiden hallitusten kanssa sopimuksia, jotka vastaavat taloudellisia ja hallinnollisia asioita koskevaa puitesopimusta, jolla säännellään komission YK:lle osoittaman rahoituksen hallinnointia;

               227.

               onnittelee komissiota EuropeAidin vuotta 2001 aiempiin sitoumuksiin liittyvän maksattamatta olevien määrien (RAL) tason laskemisesta 39 prosentilla vuonna 2006; pyytää säännöllistä tietoa tavanomaisten ja epätavanomaisten maksattamatta olevien määrien tasoihin liittyvistä muutoksista;

               228.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan 6/2007 komission teknisen tuen hankkeisiin kohdistaman kritiikin; panee lisäksi merkille, että komissio aikoo puuttua näihin kysymyksiin strategiassaan, jonka avulla voidaan saavuttaa EU:n tuen tehokkuuteen liittyvät tavoitteet teknisessä yhteistyössä ja hankkeiden täytäntöönpanoyksiköissä ja joka on määrä esittää kesäkuussa 2008; odottaa saavansa aikanaan arvion tämän strategian täytäntöönpanon tuloksista;

               229.

               panee tyytyväisenä merkille komission teknisen avun alalla toteuttamat toimet lahjoittajien koordinoinnin edistämiseksi; korostaa koordinoidun lähestymistavan tärkeyttä, ei pelkästään EU:n tasolla vaan myös kaikkien avunantajien kesken, ja odottaa yksityiskohtaista tietoa tämän aloitteen edistymisestä;

         Hallintomenot
   Virastot

               230.

               panee merkille, että vuonna 2006 toiminnassa oli 24 virastoa (joista 2 toimeenpanovirastoa), kun niitä vuonna 2005 oli 16, ja että ne harjoittivat monenlaisia tehtäviä eri puolilla EU:ta;

               231.

               panee merkille, että vuosien 2003, 2004 ja 2005 tapaan komission sisäinen tarkastaja esitti vuotuisessa toimintakertomuksessaan 2006 sääntelyvirastojen tarkastuksista varauman, jonka mukaan sisäisen tarkastuksen yksikkö sai kyllä virkoja sääntelyvirastojen tarkastusta varten, mutta yksikkö ei edelleenkään pysty asianmukaisesti täyttämään sille varainhoitoasetuksen 185 artiklassa asetettua velvoitetta, koska virastojen määrä on samaan aikaan kasvanut 23:een, ja että vuoden 2006 lopussa kaikki virastot oli tarkastettu ainakin kerran kolmen vuoden ajanjaksolla eikä kerran vuodessa, kuten varainhoitoasetuksessa säädetään (3.b kohta);

               232.

               kehottaa suorittamaan analyysin hajauttamisesta ja sen vaikutuksista komission henkilöstöön; pyytää komissiota esittämään aikataulun sen sisäisen organisaation uudelleentarkastelulle hajauttaminen huomioon ottaen;

               233.

               pyytää tekemään kustakin toimeenpanovirastosta 3 vuoden olemassaolon jälkeen vertaisarvioinnin, jossa arvioidaan, mitä lisäarvoa ohjelman toteuttamisella toimeenpanovirastoissa on verrattuna asianomaiseen pääosastoon;

               234.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksensa kohdassa 10.29 esittämän havainnon: ”Komission yhteisön talousarviosta suorittamien avustusten kohdentaminen ei pohjaudu riittävän perusteltuihin arvioihin virastojen käteisvarojen tarpeesta. Tämän vuoksi, ja seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettyjen määrärahojen määrästä johtuen, virastoilla on hallussaan huomattavan paljon kassavaroja (17). Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että virastoille suoritetaan avustuksia suhteessa niiden todellisiin käteisvarojen tarpeisiin.”;

               235.

               pyytää komissiota seuraamaan tarkemmin virastojen kassavaroja ja asettamaan niille tiukempia velvoitteita esittää maksupyynnöissään tarkat ennusteet todellisista käteisvarojen tarpeista, jotta vältetään tarpeettomia kassatapahtumia ja saadaan tulevaisuudessa parempia arvioita;

               236.

               pyytää tekemään erillisvirastoja koskevan tilien alakonsolidoinnin;

         Yhteisön kiinteistöpolitiikka

               237.

               on huolissaan vuoden 2006 yleisestä rakenteellisesta alijäämästä, joka kohosi jälleen merkittävään 5 miljoonan euron summaan kaikkien komission omistamien kiinteistöjen (mukaan lukien Berlaymont) ylläpito- ja kunnostushankkeissa; pitää myönteisenä Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston (OIB) vuonna 2007 tilaamaa omaisuusselvitystä, jonka pitäisi antaa ensimmäinen perusteltu arvio tarvittavien töiden edellyttämistä varoista ja aikataulusta, jotta voidaan varmistaa komission kiinteistöinvestointien paras mahdollinen hallinnointi;

               238.

               edellyttää komission pitävän parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat ajan tasalla tämän selvityksen tuloksista ja suunnitteluennusteesta painottaen erityisesti Berlaymont-rakennusta koskevia yksityiskohtia;

               239.

               kehottaa komissiota ilmoittamaan parlamentille toimista, joita se toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 2/2007 johdosta etenkin toimielinten välisen yhteistyön parantamiseksi, ja kehottaa erityisesti laatimaan yhteisen kiinteistöpolitiikan, jonka osana luodaan yhteisön väline, joka käsittää rakennukset ja niihin liittyvät rahoitus- ja henkilöstöjärjestelyt;

               240.

               pyytää komissiota ottamaan huomioon henkilöstökartoituksen tulokset sekä komission kiinteistöpolitiikasta Brysselissä ja Luxemburgissa esittämän tiedonannon (KOM(2007) 501) tulokset, mukauttamaan tilantarpeita niiden mukaan sekä antamaan näiden toimien tuloksista selvityksen syyskuuhun 2008 mennessä;

               241.

               ehdottaa, että unionin konsolidoituihin tileihin lisättäisiin kohta kiinteistöjen merkittäviä kunnostustöitä varten;

               242.

               toistaa kantansa, jonka mukaan olisi tutkittava mahdollisuutta luoda unionin tason kiinteistöviranomainen, joka vastaisi unionin toimielinten ja muiden elinten kiinteistöjen rakentamisesta ja ylläpidosta;

         TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSIA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
   I osa: Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006

               243.

               panee merkille Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvosto päätöksen, että rakennerahastoista (18) olisi otettava käyttöön 195 miljardia euroa (vuoden 2005 hintatason mukaan 219 miljardia euroa) ohjelmakaudelle 2000–2006 ja että tämän lisäksi 16 miljardia euroa olisi osoitettava vuosiksi 2004–2006 noin 200:lle uusien jäsenvaltioiden ohjelmalle (19);

               244.

               panee merkille, että kauden 1994–1999 ohjelmien täytäntöönpano viivästyi, minkä yhtenä seurauksena kauden 2000–2006 ohjelmasuunnittelu lykkääntyi;

               245.

               on tämän seurauksena huolissaan siitä, että väliarviointiprosesseissa ei välttämättä ollut käytettävissä riittävästi tietoja, jotta päätelmät olisivat olleet luotettavia;

               246.

               panee lisäksi merkille rakennerahastojen menojen ennakko- ja jälkiarvioinnista laadittujen tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusten nro 7/2003 ja 10/2006 havainnot, joissa tilintarkastustuomioistuin korosti, että

                           —

                           budjettimäärärahat määriteltiin maksimoimalla varojen todennäköinen käyttö,

                           —

                           ennakkoarvioinneilla oli vain vähäinen vaikutus ohjelmasuunnitteluun,

                           —

                           jälkiarvioinneissa ja arviointien valvonnassa komissiossa havaittiin olennaisia puutteita;

               247.

               korostaa, että komissio kuvasi väliarvioinnin yleistä tarkoitusta valmisteluasiakirjassaan nro 8 seuraavasti:

                           —

                           arvioida, ovatko eri avustusmuodot yhä asianmukainen keino aluetta tai alaa koskevien ongelmien käsittelyyn,

                           —

                           tarkistaa, ovatko strategiset toimintalinjat, painopistealueet ja tavoitteet yhtenäiset, aiheelliset ja yhä asianmukaiset,

                           —

                           arvioida, kuinka pitkälle näiden tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty ja missä laajuudessa ne voidaan tosiasiassa saavuttaa,

                           —

                           arvioida tavoitteiden määrällistä saavuttamista, etenkin sitä, kuinka paljon kyseiset tavoitteet ovat helpottaneet valvontaa ja arviointia; arvioida, miten pitkälle horisontaalisia toimintalinjoja — varsinkin yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia — on sisällytetty avustusmuotoihin,

                           —

                           analysoida täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvien järjestelyiden asianmukaisuutta ja verrata tuloksia suoritusvarauksen osalta sovittuihin indikaattoreihin;

               248.

               pitää myönteisenä, että arvioinnit osoittivat, että jäsenvaltioiden laatimat strategiat olivat yhä asianmukaisia ja että rahoituksen käyttö oli parantunut selvästi; huomauttaa kuitenkin, että oli mahdotonta arvioida ohjelmien/hankkeiden vaikuttavuutta tai mitata niiden vaikutusta, koska tietoa katsottiin usein olevan riittämättömästi;

               249.

               on erittäin huolissaan siitä, että komissio kuvasi jäsenvaltioiden seurantajärjestelmiä puutteellisiksi; toteaa, että tämän vuoksi ohjelmien ja hankkeiden virheellistä toteuttamista oli vaikea havaita, jälkiarvioinnit hankaloituivat ja yhteisöjen taloudellisia etuja ei välttämättä pystytty suojaamaan; huomauttaa, että yksin vuonna 2005 havaittiin 600 miljoonan euron arvosta rakennerahastoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia;

               250.

               edellyttääkin, että tulevaisuudessa asetetaan tärkeäksi painopisteeksi kunnollisten seurantajärjestelmien perustaminen jäsenvaltioihin sääntöjenvastaisuuksien ja mahdollisten petosten estämiseksi;

               251.

               korostaa lisäksi pitävänsä tärkeinä analyyttisiä arviointeja, joiden perusteella voidaan tehdä toimintaan liittyviä päätelmiä ja suosituksia;

               252.

               pitää valitettavana, että arvioinnin tuloksia oli vaikea vertailla, koska jäsenvaltioita ei pyydetty noudattamaan vakiomuotoista arviointimallia; kehottaakin komissiota laatimaan indikaattori- tai vertailujärjestelmän, joka ajan myötä johtaa yhdenmukaisempiin arviointikertomuksiin, ja näin parantamaan kertomusten vertailtavuutta ja samalla myös niiden analyysin syvyyttä;

               253.

               toteaa, että n+2-sääntö lisäsi määrärahojen käyttöä; huomauttaa kuitenkin, että tällöin määrärahojen hyödyntämisestäkin tuli päämäärä sinänsä;

               254.

               toteaa lisäksi, että suoritusvarauksen määrärahoja jaettaessa pyrittiin EU:n varojen käytön maksimointiin sen sijaan, että menoja olisi keskitetty erityisen vaikuttaviksi arvioituihin toimiin; toteaa, että tämän vuoksi infrastruktuurihankkeet saivat eniten varoja; yleisesti ottaen talousarviovaroja siirrettiin sellaisista toimenpiteistä, joiden varoja oli jätetty käyttämättä;

               255.

               pitää valitettavana, että varojen käytön suosimisen vuoksi horisontaalisia toimintalinjoja — kuten ympäristöä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia — ja politiikan painopisteitä — kuten Lissabonin ja Göteborgin strategioita — ei useinkaan otettu huomioon;

               256.

               pitää myös valitettavana, että nollavaikutus (20) ja korvausvaikutukset jätettiin usein huomiotta;

               257.

               yhtyy tilintarkastustuomioistuimen käsitykseen ”rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyvistä jännitteistä” (21) kauden 2000–2006 aikana, joita olivat

                           —

                           menojen vaikuttavuuden ja taloudellisuuden (rahankäytön vastineellisuus) ja käyttöasteen maksimoinnin välinen jännite,

                           —

                           toisaalta menojen huolellisen suunnittelun mahdollistavan ja toisaalta varausten jakamista helpottavan n+2-säännön aiheuttamat jännitteet,

                           —

                           hyvässä tarkoituksessa tehtävän väliarvioinnin ja tietojen puuttumisen aiheuttamat jännitteet;

               258.

               tunnustaa samalla, että komissio sitoutui korjaamaan useita puutteita Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (22):

                           —

                           yleisesti vaadittu väliarviointi korvattiin tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa,

                           —

                           kansallisista suoritusvarauksista ja varauksista ennakoimattomia menoja varten tuli valinnaisia ja

                           —

                           n+2-säännöstä tulee (rajoitetuksi ajaksi) n+3-sääntö niissä jäsenvaltioissa, joiden asukaskohtainen BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta;

               259.

               kehottaa komissiota asettamaan ohjelmakauden alussa jäsenvaltioiden saataville selkeät suuntaviivat;

               260.

               pitää myönteisenä, että arviointikertomusten tulokset otettiin huomioon laadittaessa uusia rakennerahastoja koskevia asetuksia kaudeksi 2007–2013; pitää kuitenkin valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2007 julkaisemisen jälkeen esitetyillä parlamentin havainnoilla ei juuri ole arvoa nykyisellä ohjelmakaudella;

               261.

               kehottaa siksi komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin parlamentin ottamiseksi täysimääräisesti mukaan muutoksiin, joita se aikoo tehdä rakennerahastoasetuksiin ennen vuonna 2014 alkavaa seuraavaa rahoituskautta;

               262.

               katsoo, että rakennerahastoja koskevien asetusten olisi mahdollistettava vähittäinen oppimisprosessi, joka näkyy myös niiden säännöksissä; pitää tätä tavallistakin tärkeämpänä siksi, että ohjelmakauden lopussa tehtäviä jälkiarviointeja ei voida päättää riittävän ajoissa ennen uutta rahoitus- ja ohjelmakautta koskevan asetuksen voimaantuloa; katsoo lisäksi, että parlamentin asiasta vastaavia valiokuntia olisi kuultava säännöllisesti rahoituskauden eri vaiheissa;

               263.

               kehottaa tilintarkastustuomioistuinta ja komissiota antamaan selvityksen parlamentin vuotta 2006 koskevan vastuuvapausmenettelyn aikana tekemien havaintojen johdosta toteutetuista toimista; kehottaa lisäksi komissiota esittämään vuosien 2000–2006 jälkiarviointien tulokset talousarvion valvontavaliokunnalle;

               264.

               pyytää tilintarkastustuomioistuinta analysoimaan erityiskertomuksessa rakennerahastoista rahoitettujen toimenpiteiden tehokkuutta, vaikuttavuutta ja vaikutusta tiettynä ajankohtana;

         II osa: Erityiskertomus nro 2/2007 toimielinten kiinteistömenoista

               265.

               myöntää, että pitkän aikavälin suunnittelu ja talousarvioennusteiden laatiminen on kiinteistöalalla hankalaa, koska määrärahoja koskevat päätökset tehdään aina vuodeksi kerrallaan ja koska tärkeimpiä poliittisia päätöksiä, kuten tulevia laajentumisia koskevia päätöksiä, joilla on suuri merkitys toimitilojen kannalta, ei voida tarkasti ennakoida; lisäksi myöntää, että kiinteistöihin liittyvien päätösten täytäntöönpano on erittäin aikaavievää; ehdottaa, että unionin konsolidoituihin tileihin lisättäisiin kohta merkittäviä kunnostustöitä varten;

               266.

               pitää myönteisenä, että EU:n toimielimet tarjoavat niihin valituille edustajille ja virkamiehille — yleensä — asianmukaiset työolot;

               267.

               pitää kuitenkin valitettavana, että EU:n toimielimet eivät koskaan ole pyrkineet luomaan yhteistä kiinteistöpolitiikkaa, joka saattaisi mahdollistaa merkittävät säästöt; kehottaa EU:n toimielimiä jatkamaan pyrkimyksiään yhteisen kiinteistöpolitiikan luomiseksi ja antamaan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle selvityksen hyvissä ajoin ennen vuoden 2007 vastuuvapausmenettelyä;

               268.

               kehottaa EU:n toimielimiä kehittämään yhteiset kriteerit toimitilojen ja kustannusten laskentaan ja arvioimaan tämän jälkeen sekä lyhyen että pitkän aikavälin tarpeet;

               269.

               tunnustaa tässä yhteydessä, että EU:n toimielimet ovat pitäneet ensisijaisena kiinteistöjen ostamista, koska ostaminen tulee 40–50 prosenttia edullisemmaksi kuin vuokraaminen;

               270.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin suositteli jo vuonna 1979, että vuokrasopimuksiin pitäisi sisältyä osto-optio, jossa jo maksetut vuokrat otetaan huomioon ostohinnassa (osto-option sisältävä pitkäaikainen vuokrasopimus);

               271.

               pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen Strasbourgissa sijaitsevien IPE 1–3 -rakennusten ostamista koskevista kommenteista ei saa täydellistä kuvaa tilanteesta vuonna 2006; viittaa tässä yhteydessä päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2004 liitetyssä, 26. syyskuuta 2006 annetussa päätöslauselmassa (23) esittämiinsä havaintoihin ja erityisesti päätöslauselman 19 ja 20 kohtaan;

               272.

               kysyy komissiolta, miksi oli välttämätöntä vuokrata Mondrian-rakennus ja mitä vaihtoehtoja se oli harkinnut;

               273.

               myöntää, että EU:n toimielimet pitävät ensisijaisena tavoitteena samankaltaisilla aloilla toimivien yksiköiden toiminnan keskittämistä;

               274.

               tunnustaa, että Eurooppa-korttelissa pysyttäessä maantieteellisen läheisyyden tuomien käytännön etujen ja paikallisilla asuntomarkkinoilla syntyvän erittäin korkean ja ennustettavissa olevan kysynnän aiheuttamien taloudellisten haittojen välillä on jännitteitä;

               275.

               tunnustaa tässä yhteydessä komission pyrkimykset vähentää Eurooppa-kortteliin sijoitettujen toimitilojensa osuutta, joka tällä hetkellä on 82 prosenttia;

               276.

               kehottaa EU:n toimielimiä arvioimaan tarkasti tarpeen jäädä Eurooppa-kortteliin siirtäessään osia yksiköistään uusiin tiloihin;

               277.

               kysyy hallinnoltaan, miksi D4- ja D5-rakennusten luovutus viivästyi ja miksei julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, mutkikkaita neuvottelumenettelyjä ja hyvää naapuruuspolitiikkaa ollut mahdollista ottaa huomioon aikaisemmassa vaiheessa;

               278.

               kysyy EU:n toimielimiltä, miksi ne sovelsivat tilintarkastustuomioistuimen mukaan niin laajalti neuvottelumenettelyä eivätkä järjestäneet julkisia tarjouskilpailuja, minkä seurauksena niiden kiinteistöjen rakentamisesta tai urakoista maksamia hintoja ei määritetty avoimen kilpailun ehtojen mukaisesti;

               279.

               edellyttää, että EU:n toimielinten pitäisi käyttää laajemmin tarjouskilpailuja;

               280.

               korostaa, että kilpailuttamiseen perustuvien tarjouskilpailumenettelyjen puuttuessa rakennusten ostohinnat ja/tai pitkäaikaiset vuokrat eivät saisi ylittää rakennuskustannuksia;

               281.

               katsoo, että pitkäaikaisessa osto-option sisältävässä vuokrasopimuksessa olisi mainittava ostohinta ja että toimeksisaajilta olisi vaadittava asianmukaiset taloudelliset vakuudet sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi siihen asti, kunnes urakka on lopullisesti otettu vastaan (24);

               282.

               kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan ”päätoimipaikkaa koskevia sopimuksia” EU:n toimielinten päätoimipaikkojen isäntämaiden kanssa;

               283.

               huomauttaa, että varainhoitoasetuksen 14 artiklan mukaan yhteisöt ja niiden perustamat elimet eivät saa ottaa lainaa; ehdottaa tässä yhteydessä, että voitaisiin lisätä Euroopan investointipankin rahoituspalvelujen sekä rahoitusmarkkinoilla järjestettävien tarjouskilpailujen käyttöä korkotason määrittämiseksi;

               284.

               kertaa jälleen kantansa, jonka se toisti vastuuvapauden myöntämisestä talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005, pääluokka I — Euroopan parlamentti tekemäänsä päätökseen liitetyn, 24. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman (25) 5 kohdassa kiinteistöpolitiikkansa ottamisesta talousarvioon: ”muistuttaa parlamentin toimivaltaisille elimille päätöksestään, jonka mukaan ”... rakennuksiin käytettävistä palautettavista määrärahoista [...] tulisi sopia talousarviostrategian puitteissa”; arvostelee näin ollen parlamentin toimivaltaisia elimiä siitä, etteivät ne ota talousarviota laatiessaan parlamentin kiinteistöpolitiikkaa riittävän selkeästi huomioon tulevien hankintojen osalta (budjettikohdassa ”Kiinteän omaisuuden hankinta” on ollut vain pro memoria -merkinnät vuosina 2005, 2006 ja 2007)”;

               285.

               pyytää tilintarkastustuomioistuinta selittämään, miten EU:n toimielimet voisivat parantaa ”jaksotettujen määrärahojen” käyttöä;

               286.

               korostaa, että EU:n toimielinten olisi harjoitettava rakennushankkeidensa täydellistä hallinnollista, teknistä ja taloudellista valvontaa; katsoo, että tähän tarkoitukseen olisi joko käytettävä erittäin päteviä konsultteja tai kehitettävä asianmukaista asiantuntemusta toimielinten välisenä yhteistyönä (26);

               287.

               muistuttaa EU:n toimielimiä edellä mainitun, vastuuvapauden myöntämisestä talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2004 tekemäänsä päätökseen liitetyn päätöslauselman 20 kohdassa esittämästään pyynnöstä: ”kehottaa parlamentin hallintoa selvittämään, olisiko järkevää perustaa Euroopan rakennusvirasto, joka vastaisi unionin toimielinten ja elinten kiinteistöjen rakentamisesta ja ylläpidosta, sekä kuulemaan asiassa unionin muita toimielimiä; katsoo, että kyseinen selvitys olisi toimitettava talousarvion valvontavaliokunnalle 1. lokakuuta 2007 mennessä”;

         III osa: Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004)

               288.

               muistuttaa kaikkia toimijoita siitä, että kun Euroopan pakolaisrahasto perustettiin, tarkoituksena oli luoda kehys yhteisen turvapaikkapolitiikan laatimiseksi, myös EU:n yhteisten turvapaikkajärjestelyjen kehittämiseksi, ja että tämä oli osa EU:n tavoitetta luoda vähitellen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, joka olisi avoin kaikille niille, jotka hakevat sieltä laillisesti turvaa;

               289.

               korostaa, että ensimmäisen pakolaisrahaston perustamisen jälkeen on hyväksytty monia direktiivejä, asetuksia ja päätöksiä, joista osaan rahaston perustaminen on myötävaikuttanut suoraan tai välillisesti;

               290.

               korostaa, että kolmas pakolaisrahasto (27) toimii erilaisissa olosuhteissa kuin ensimmäinen pakolaisrahasto ja että siksi se pitäisi liittää tiiviisti neuvoston direktiivien 2001/55/EY (28) ja 2004/83/EY (29) täytäntöönpanoon;

               291.

               korostaa, että kolmannella pakolaisrahastolla pitäisi kuitenkin tukea jatkossakin EU:n politiikan kehittämistä tällä alalla, jotta voidaan erityisesti valmistella ns. Dublin II -yleissopimuksen tarkistusta, jossa keskityttäisiin muun muassa turvapaikanhakijoiden vapaaehtoiseen uudelleensijoittamiseen EU:n sisällä taakan jakamista koskevan järjestelyn toteuttamiseksi;

               292.

               kehottaa komissiota jatkamaan työtään sen torjumiseksi, että pakolaisrahaston sääntöjä tulkitaan eri jäsenvaltioissa eri tavoin, ja pitää myönteisenä aikomusta käynnistää ”hyviä käytäntöjä” käsitteleviä seminaareja, joissa tiedotetaan joidenkin jäsenvaltioiden kokemuksista toisille jäsenvaltioille — erityisesti uusille jäsenvaltioille, joille Euroopan pakolaisrahasto ei ole vielä yhtä tuttu;

               293.

               kehottaa komissiota nopeuttamaan kaikin mahdollisin tavoin maksujen suorittamista jäsenvaltioille ja painottamaan jäsenvaltioille, kuinka tärkeää on suorittaa maksut ajoissa erityisesti pienille tuensaajille, jotta innovatiivisia hankkeita ei vaaranneta ja jotta myös kansalaisjärjestöt, joiden budjettivarat ovat pienet, voivat osallistua kolmanteen pakolaisrahastoon;

               294.

               korostaa, että kansallisten tarkastuslausumien pitäisi käsittää kaikki alat, joilla jäsenvaltiot vastaavat yhdessä EU:n varojen käytöstä, esimerkiksi Euroopan pakolaisrahaston;

               295.

               kehottaa budjettipääosastoa tarkistamaan perintäkäytäntöään, sillä perintä toisiinsa liittymättömien hankkeiden kautta haittaa kyseisen ohjelman toimintaa (ja johtaa erityisesti siihen, että ennakkomaksut suoritetaan myöhässä); katsoo, että perintämääräykset pitäisi osoittaa kyseisen jäsenvaltion valtiovarainministeriölle eikä summaa pitäisi pidättää automaattisesti tulevasta maksusuorituksesta kyseiselle jäsenvaltiolle;

               296.

               kehottaa komissiota käyttämään rahastoa vieläkin ennakoivammin ja tukemaan näin edistystä kohti yhteistä turvapaikkapolitiikkaa;

               297.

               kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään tilastotietojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta voidaan välttää tietojen vääristyminen sellaisissa ohjelmissa, joissa varojen moitteeton jakaminen riippuu Eurostatin toimittamista tilastotiedoista;

         IV osa: Erityiskertomus nro 4/2007 vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista

               298.

               pitää erityiskertomuksen nro 4/2007 julkaisemista myönteisenä ja kehottaa komissiota ottamaan kertomuksessa havaitut puutteet huomioon ja toteuttamaan toimia tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti;

               299.

               on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että toimivaa valvontajärjestelmää tarvitaan, kunnes viimeinenkin vientituki on maksettu; odottaa siksi komission käyttävän aloitteenteko-oikeuttaan ja esittävän konkreettisia ehdotuksia tilanteen parantamiseksi;

               300.

               pitää tältä osin myönteisenä tukea tai muita taloudellisia suorituksia saavien maataloustuotteiden viennin yhteydessä suoritettavasta valvonnasta annetun asetuksen (ETY) N:o 386/90 muuttamisesta 17. joulukuuta 2007 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 14/2008 (30), jonka mukaan riskianalyysia käyttävät jäsenvaltiot voisivat asettaa tarkastusasteeksi viisi prosenttia koko jäsenvaltion osalta eikä tullitoimipaikkaa kohden; pitää kuitenkin valitettavana sitä, ettei komissio asettanut vastauksissaan selvää aikataulua tuleville ehdotuksilleen, koska vientitukien käytön lakkauttamiseen on enää vähän aikaa;

               301.

               pitää valitettavana, että fyysisten tarkastusten tehokkuutta heikentävät useat puutteet, erityisesti tarkastusten ennakoitavuus, arvoltaan ja riskiltään vähäisiin lähetyksiin kohdistuvien tarkastusten suuri määrä, sekä irtotavararahtia tarkastettaessa käytettävä menetelmä;

               302.

               pitää vaihtamista koskevien tarkastusten osalta valitettavana sitä, etteivät tarkastukset olleet riittävän tarkkoja ja että tehtävien tarkastusten määrää koskevat tulkinnat vaihtelivat jäsenvaltiosta toiseen;

               303.

               pitää myönteisenä sitä, että komission tarkastukset kattoivat riittävässä määrin keskeiset valvontamenettelyt; on kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolissaan siitä, ettei komissio ole reagoinut puutteisiin lainsäädäntömuutoksin tai oikea-aikaisin rahoituskorjauksin, vaikka puutteet ovat olleet komission tiedossa jo huomattavan pitkään;

               304.

               panee merkille, että EU:n itärajoilla toimivaltaiset viranomaiset tarkistavat sinettien eheyden, ja pitää tätä myönteisenä sekä rohkaisee muita jäsenvaltioita seuraamaan tätä esimerkkiä;

               305.

               kehottaa komissiota jatkamaan työtään asiaa koskevan lainsäädännön muuttamiseksi siten, että voidaan ratkaista muun muassa ”lastin loppupään tarkastuksia” koskeva ongelma ja muuttaa vientimenettelyissä sovellettavan riskianalyysin käyttö pakolliseksi tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaisesti;

         V osa: Erityiskertomus nro 5/2007 CARDS-ohjelman hallinnoinnista komissiossa

               306.

               katsoo CARDS-ohjelman edistäneen laajalti vakautus- ja lähentymispolitiikkaa;

               307.

               pitää valitettavana sitä, että komission ja sen lähetystöjen hallinnoinnissa on merkittäviä avoimuuteen liittyviä puutteita, minkä vuoksi hallinnointia on mahdotonta arvioida; katsoo, ettei se voi hyväksyä sitä, ettei komissiolla ole käsitystä kaikista CARDS-ohjelmassa rahoitetuista hankkeista, vaikka Euroopan jälleenrakennusvirasto on julkaissut yleisölle allekirjoittamiaan sopimuksia koskevan luettelon, jossa se ilmoittaa myös ohjelma- ja hanketiedot;

               308.

               palauttaa mieliin päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 liitetyssä, 24. huhtikuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa (31) esitetyt suositukset sekä erityisesti päätöslauselman 23 kohdan;

               309.

               on hyvin yllättynyt siitä, että maissa, joissa Euroopan jälleenrakennusvirasto vastasi CARDS-ohjelman hallinnoinnista, virasto yksin vastaa liittymistä valmistelevan tukivälineen ohjelmasuunnittelun toteuttamisesta vuosina 2007–2008 ja valmistelee tarjouspyynnöt, jotka komissio allekirjoittaa; muistuttaa, että tämä on Euroopan jälleenrakennusviraston toimintaohjeiden vastaista ja että erityisesti tarjouspyyntöjen valmistelumenettely muistuttaa teknisen avun toimistojen käytäntöä; huomauttaa, että teknisen avun toimistot suljettiin parlamentin tuomittua ne;

               310.

               katsoo tässä yhteydessä, ettei komissio täyttänyt vuonna 2006 velvoitteita, jotka johtuivat sen itse vuonna 2005 tekemästä päätöksestä, joka koski Euroopan jälleenrakennusviraston asteittaista lakkauttamista (phasing out) ja jossa säädettiin, että Balkanin eri maiden lähetystöjen pitäisi vastata täysin liittymistä valmistelevasta tukivälineestä sen alusta asti;

               311.

               pyytää tilintarkastustuomioistuinta tekemään seurantatarkastuksen, jossa keskitytään vertailemaan komission suorittamaa CARDS-ohjelman hallinnointia ja tämän ohjelman hallinnointia Euroopan jälleenrakennusvirastossa komission puolesta ja jonka tulokset olisi esitettävä parlamentille syyskuuhun 2008 mennessä;

         VI osa: Erityiskertomus nro 7/2007 yhteisön vesiluonnonvarojen säilyttämissääntöjä koskevista valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmistä

               312.

               pitää kertomuksen julkaisemista myönteisenä ja kiittää Euroopan tilintarkastustuomioistuinta tästä arvokkaasta panoksesta unionin politiikan hyvin merkittävää kysymystä käsiteltäessä;

               313.

               suhtautuu vakavasti tilintarkastustuomioistuimen kritiikkiin ja katsoo, että sen tulee johtaa huomattaviin politiikan muutoksiin;

               314.

               pitää myönteisenä, että komissio on ilmoittanut paneutuvansa kertomuksessa yksilöityihin puutteisiin ja toteuttavansa tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisia toimia; pitää kuitenkin valitettavana, että komission vastauksissa ei annettu tarkkaa aikataulua tuleville ehdotuksille;

               315.

               pitää myönteisenä puheenjohtajavaltio Slovenian aloitetta kalastusasioiden neuvoston ylimääräisen kokouksen koollekutsumisesta 18. helmikuuta 2008, jolloin tästä kertomuksesta keskusteltiin;

               316.

               katsoo, että kalavarojen hoito ennalta varautumisen ja kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti edellyttää nykyisten valvontajärjestelmien lujittamista siten, että lippuvaltio ja rannikkovaltio, jossa laivat toimivat, voivat aina niin halutessaan saada reaaliaikaisia tietoja laivojen sijainnista ja meneillään olevista kalastustoimista;

               317.

               kehottaa komissiota samalla ehdottamaan yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12. lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (32) (valvonta-asetus) tarkistuksen yhteydessä toimia, joilla taataan saaliita koskevien tietojen laatu ja luotettavuus;

               318.

               toteaa, että valvontamekanismien ohella on olemassa perustava ongelma, joka koskee jäsenvaltioiden neuvottelemien kalastuskiintiöiden suuruutta; korostaa, ettei voida hyväksyä sitä, että jäsenvaltiot määrittävät vuodesta toiseen suurempia kiintiöitä kuin tutkijat suosittelevat kestävän kalastuksen takaamiseksi;

               319.

               korostaa, että valvontamekanismien ohella perustavan ongelman aiheuttaa neuvoteltujen kiintiöiden järjestelmä; pitää epätyydyttävänä sitä, että kiintiöt määritetään vuodesta toiseen suuremmiksi kuin tutkijat suosittelevat elinvoimaisten kalakantojen takaamiseksi;

               320.

               pitää myönteisenä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-304/02, komissio v. Ranskan tasavalta, antamaa tuomiota (33), jossa vahvistetaan yhteisölle selkeästi jäsenvaltioiden asema ja velvoitteet yhteisen kalastuspolitiikan määräysten valvonnan ja voimaan saattamisen yhteydessä;

               321.

               toteaa kuitenkin, että rikkomusten havaitsemisen ja tämän päätöksen välillä on vierähtänyt 21 vuotta ja että Euroopan kalatalouden kestävyys kärsii, jos virheiden oikaiseminen kestää näin pitkään;

               322.

               pitää tärkeänä sitä, että komissio ryhtyy toimiin yksittäisiä jäsenvaltioita vastaan, jos niitä epäillään yhteisen kalastuspolitiikan valvonta-, tarkastus- tai seuraamusjärjestelmän rikkomisesta tai sen huomiotta jättämisestä;

               323.

               pitää myönteisenä komission aloitetta kartoittaa mahdollisuutta sisällyttää ehdotettuihin laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskeviin uusiin aloitteisiin tietyistä rikkomuksista langetettavia yhdenmukaistettuja hallinnollisia seuraamuksia;

               324.

               pitää myönteisenä komission tiedonantoa (KOM(2007) 39), jolla käynnistettiin keskustelu kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen indikaattoreiden parantamisesta yhteisessä kalastuspolitiikassa, ja odottaa siksi komission käyttävän aloiteoikeuttaan ja tekevän konkreettisia ehdotuksia, jotta yhteisessä kalastuspolitiikassa todella saataisiin aikaan parannuksia;

               325.

               panee merkille ja pitää myönteisenä, että komissio laati kalastustoimia koskevien tietojen sähköisestä kirjaamisesta ja toimittamisesta sekä kaukohavaintokeinoista 21. joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1966/2006 (34) julkaisemisen jälkeen viipymättä soveltamissäännöt (kalastustoimia koskevien tietojen sähköisestä kirjaamisesta ja toimittamisesta sekä kaukohavaintokeinoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1966/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21. joulukuuta 2007 annettu komission asetus (EY) N:o 1566/2007 (35);

               326.

               pitää valitettavana, että vaikka komissio oli ehdottanut melko yksinkertaisia ja valvottavissa olevia järjestelyjä, kokonaisuudesta tuli huomattavasti monimutkaisempi jäsenvaltioiden pyydettyä neuvostossa käydyissä keskusteluissa lukuisia poikkeuksia, jotka heikentävät tuntuvasti koko järjestelmän valvottavuutta;

               327.

               pitää nykyistä lainsäädäntökehystä liian monimutkaisena ja ajastaan jälkeenjääneenä ja kehottaa komissiota käyttämään aloiteoikeuttaan ja tekemään konkreettisia ehdotuksia tilanteen kohentamiseksi pyrkien yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja yhdenmukaistamiseen;

               328.

               pitää huolestuttavina useita heikkouksia, jotka heikentävät fyysisten tarkastusten tehokkuutta, jäsenvaltioiden välisen tiedonsiirtojärjestelmän puutteita kokonaisuutena tarkastellen ja eurooppalaisen valvontakäytännön puuttumista kalastusalalta;

               329.

               pitää myönteisinä komission pyrkimyksiä kohentaa pyyntiä ja myyntiä koskevien tietojen tilannetta sekä raportoinnin ajoitusta käyttämällä uutta tekniikkaa; katsoo, että sähköistä kirjaamista ja raportointia koskeva asetus parantaa hyväksyntäjärjestelmän tehokkuutta esimerkiksi siten, että myynti-ilmoitus toimitetaan mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta tietoja voidaan verrata purkamisilmoitukseen;

               330.

               pyytää komissiota lisäämään jäsenvaltioiden viranomaisten keskinäistä apua ja hallinnollista yhteistyötä sekä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tietojenvaihtoa luomalla järjestelmän, joka vastaa yhteisön nykyistä alv:n yhteydessä sovellettavaa järjestelmää;

               331.

               pitää valvonnan ja koko yhteisen kalastuspolitiikan kannalta hyvin tärkeänä järjestelmää, joka mahdollistaa pyyntisaaliiden seurannan vesistä loppukuluttajille, kuten sisämarkkinoilla jo kyetään muiden elintarvikkeiden yhteydessä tekemään, ja kehottaa komissiota ottamaan tällaisen järjestelmän käyttöön;

               332.

               korostaa, että asetettuja kalastuskiintiöitä on noudatettava ja ne on pidettävä voimassa; katsoo, että komission on ryhdyttävä lujiin ja päättäväisiin toimiin, jos epäillään kiintiöjärjestelmään kohdistuvia rikoksia tai petoksia;

               333.

               pyytää komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivaltaa ja kannustamaan virastoa omaksumaan merkittävän toimeenpanevan aseman yhteisen kalastuspolitiikan valvonnassa ja yhdenmukaistamisessa sekä lisättäessä avoimuutta ja yhteensovittamista käynnistämällä yhteiskäyttösuunnitelmien mukaisia yhteisiä käytänteitä;

               334.

               pyytää komissiota ehdottamaan valvojiensa toimivallan lisäämistä ja jäsenvaltioita hyväksymään sen, koska valvojien valtuuksien lisääminen on tarpeen yhteisen kalastuspolitiikan yhteisen eurooppalaisen valvontastrategian aikaansaamiseksi;

               335.

               katsoo lisäksi tässä yhteydessä, että komission olisi yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevissa tulevissa ehdotuksissa käsiteltävä yhtenä pääelementtinä yhteisen kalastuspolitiikan valvontatehtäviin kohdennettujen resurssien ja valvonnalla saavutettujen tulosten kustannus-hyötysuhdetta (valvonnan oikeasuhteisuutta ja kustannustehokkuutta);

               336.

               toteaa lisäksi tässä yhteydessä, että valvontamekanismit ovat kaikkein kustannustehokkaimpia, kun sidosryhmillä on välitön intressi kalastuksen kestävyyden säilyttämiseen;

               337.

               pyytää pyyntiponnistelujen vähentämisen yhteydessä jäsenvaltioita päättämään, olisiko vähentämisestä huolehdittava

                           a)

                           vähentämällä kalastusaikaa, mutta vähentämättä pyyntikapasiteettia,

                           b)

                           vähentämällä pyyntikapasiteettia, mutta vähentämättä kalastusaikaa tai

                           c)

                           vähentämällä sekä kalastusaikaa että pyyntikapasiteettia,

                     ja toteuttamaan tarvittavat rakennetoimet vähentämisen yhteiskunnallisten vaikutusten lieventämiseksi;

               338.

               pyytää komissiota jatkamaan toimia asiaa koskevan lainsäädännön muuttamiseksi muun muassa ylikapasiteettiongelman hoitamiseksi ja ehdottamaan aktiivisia toimia kalastusalan rakenteellisen ylikapasiteetin karsimiseksi;

               339.

               kehottaa komissiota tutkimaan vaihtoehtoisia poliittisia ratkaisuja, joissa tarkastusten ja seuraamusten tarve vähenee samalla, kun elinvoimaisia kalakantoja koskeva yksittäisten ammattikalastajien vastuu ja kiinnostus lisääntyvät;

         VII osa: Erityiskertomus nro 9/2007 ”tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien EU:n puiteohjelmien arvioinnista — voidaanko komission lähestymistapaa parantaa?”

               340.

               toteaa, että tarkastus kattoi käytössä olevat seuranta- ja arviointijärjestelyt kolmen viimeisimmän ohjelmakauden ajalta vuodesta 1995 alkaen ja sen yhteydessä luotiin katsaus myös TTK-puiteohjelmaan 2007–2013;

               341.

               korostaa, että vuosina 1995–2006 käynnissä olleille puiteohjelmille annettiin määrärahoja 42,63 miljardia euroa, joten ne olivat tärkein Lissabonin strategiaa edistävä rahoitusväline; ottaa huomioon, että nykyisessä rahoituskehyksessä seitsemäs puiteohjelma sai 50,52 miljardia euroa;

               342.

               toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin, oliko komission lähestymistapa puiteohjelmien tulosten arviointiin asianmukainen, ja tarkasteltiin erityisesti toimintalogiikkaa, arviointistrategiaa ja menetelmiä;

               343.

               pitää myönteisenä, että komissio on vuosien varrella jo tehnyt huomattavasti parannuksia;

               344.

               huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuin pani merkille heikosti määritetyt ohjelmatavoitteet ja selkeän toimintalogiikan puuttumisen; myöntää kuitenkin, että ohjelmatavoitteista päättävät osallistujat ja lainsäädäntövallan käyttäjät; kehottaakin päätöksentekijöitä kiinnittämään erityistä huomiota saavutettavissa olevien tavoitteiden määrittämiseen; tunnustaa, että seitsemännessä TTK-puiteohjelmassa (36) on selkeämpi toimintalogiikka; korostaa, että tavoitteiden on oltava toiminnallisia ja mitattavissa (”vertailuanalyysi”), jotta voidaan käyttää suoritusindikaattoreita ja seuranta on tehokasta;

               345.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin arvosteli kattavan arviointistrategian puuttumista; viittaa tässä yhteydessä seitsemännen TTK-puiteohjelman vaikutustenarvioinnin ja ennakkoarvioinnin mukanaan tuomiin parannuksiin (SEC(2005) 430);

               346.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kritiikin, jonka mukaan TTK-puiteohjelmia toteuttavien pääosastojen nykyiset koordinointimekanismit olivat tehottomia; ei kuitenkaan tässä vaiheessa ole vielä vakuuttunut ajatuksesta perustaa ”yhteinen arviointiyksikkö”; esittää pikemminkin, että tutkimuksen pääosasto ottaisi enemmän vastuuta ja huolehtisi koordinoinnista; yhtyy tilintarkastustuomioistuimen käsitykseen, että ulkopuolisten asiantuntijoiden neuvoa-antavat ryhmät olisi perustettava jo varhaisessa vaiheessa ja niiden olisi jatkettava toimintaansa johdonmukaisen ja yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi, erityisesti koska arviointeja on tarkoitus järjestää vuonna 2008 (kuudennen TTK-puiteohjelman jälkiarviointi), vuonna 2009 (seitsemännen TTK-puiteohjelman selvitysluonteinen väliraportti), vuonna 2010 (seitsemännen TTK-puiteohjelman väliarviointi) ja vuonna 2015 (seitsemännen TTK-puiteohjelman jälkiarviointi);

               347.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että menetelmiä koskevaa ohjausta ei annettu riittävästi; kehottaa näin ollen komissiota harkitsemaan arviointikäsikirjan julkaisemista; on tietoinen siitä, että raportointivaatimuksia tarkistettiin seitsemännessä TTK-puiteohjelmassa, jotta arvioinnin ja seurannan tueksi saataisiin enemmän tietoja;

               348.

               katsoo, että väli- ja jälkiarviointien laatu on sitä parempi, mitä selkeämmät ovat vastaavat toimeksiannot (toisin sanoen mitattavissa olevat tavoitteet, odotettu vaikutus, tehokas seuranta ja riittävästi tietoa); korostaa, että arvioinneista on enemmän hyötyä, jos puiteohjelmia voidaan mukauttaa (”oppimisohjelmat”) ja tehtyjä johtopäätöksiä voidaan hyödyntää käynnissä olevien ohjelmien parantamiseen;

               349.

               pyytää komissiota pitämään tilintarkastustuomioistuimen suositukset mielessä sen toteuttaessa vuosiksi 2008, 2009, 2010 ja 2015 suunniteltuja arviointeja;

               350.

               pyytää tilintarkastustuomioistuinta toteuttamaan tarkastuksensa seurannan hyvissä ajoin ennen vuoden 2010 vastuuvapausmenettelyä ja antamaan selvityksen talousarvion valvontavaliokunnalle; pyytää tilintarkastustuomioistuinta tarkastelemaan myös arviointeihin käytettyjen varojen ja erityisohjelmien arvon suhdetta ja vertaamaan tätä prosenttiosuutta muihin TTK-ohjelmiin kolmansissa maissa (esimerkiksi Kanadassa).

      (1)  EUVL L 78, 15.3.2006.

      (2)  EUVL C 274, 15.11.2007, s. 1.

      (3)  EUVL C 107, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  EUVL C 216, 14.9.2007, s. 3.

      (5)  EUVL C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (6)  EUVL C 274, 15.11.2007, s. 130.

      (7)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  EUVL L 187, 15.7.2008, s. 25.

      (9)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (10)  EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1.

      (11)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

      (12)  Komission lausuma toimenpiteestä 1 edellä mainitussa vuoden 2008 seurantakertomuksessa toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi.

      (13)  Toimenpide 11N: ”Sen toteamiseksi, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti, komissio aikoo selvittää, miten paljon maksuja perittiin takaisin vuosina 2005 ja 2006 ja missä suhteessa nämä takaisinperityt määrät olivat tarkastuksissa havaittuihin virheisiin. Se aikoo tämän pohjalta kehittää suoran hallinnoinnin alalla virheluokittelun ja määritellä kunkin virhetyypin suhteen takaisinperintään, rahoituskorjauksiin ja maksujen tarkistuksiin. Rakennerahastojen alalla se tutkii kansallisten seuranta- ja raportointijärjestelmien luotettavuutta.”

      (14)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1.

      (15)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12.

      (16)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (17)  Virastojen hallussa varainhoitovuoden 2006 lopussa olleiden käteisvarojen määrä: 213 miljoonaa euroa suhteutettuna 810 miljoonan euron määrärahoihin (luvuissa ei ole otettu huomioon sisämarkkinoilla toimivaa yhdenmukaistamisvirastoa, yhteisön kasvilajikevirastoa, Euroopan unionin elinten käännöskeskusta eikä maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS Euroopan valvontaviranomaista).

      (18)  Rakennerahastoista rahoitetaan kestävän sosiaalis-taloudellisen ja ympäristökehityksen ohjelmia jäsenvaltioissa. Toimenpiteiden ja ohjelmien olisi tuettava etenkin innovaatiota, tutkimusta ja kehittämistä, tietotekniikkaa, energian puhdasta ja tehokasta käyttöä, ympäristönsuojelua, elinikäistä oppimista ja sosiaalista osallisuutta. Uudella ohjelmakaudella pyrittiin parantamaan keskittymisastetta, hajauttamaan hallintorakenteita, lisäämään tehokuutta ja tiukentamaan talousarvion valvontaa (Lissabonissa pidetty Eurooppa-neuvoston kokous, maaliskuu 2000).

      (19)  Kautena 2000–2006 rakennetoimiin käytettiin noin 260 miljardia euroa. Tästä summasta 213 miljardia euroa korvamerkittiin 15 vanhalle jäsenvaltiolle: rakennerahasto-ohjelmat saivat 195 miljardia euroa ja koheesiorahasto 18 miljardia euroa. Uusille jäsenvaltioille varattiin 47 miljardia euroa (liittymistä valmistelevaan tukeen ja rakennetoimiin). Vuosiksi 2004–2006 osoitettiin noin 16 miljardia euroa noin 200:lle uusien jäsenvaltioiden ohjelmalle.

      (20)  Nollavaikutus merkitsee sitä, että toimi tai investointi olisi voitu toteuttaa myös rahoituksen puuttuessa.

      (21)  Kohta 51.

      (22)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

      (23)  EUVL L 177, 6.7.2007, s. 3.

      (24)  Varainhoitoasetuksen 102 artikla.

      (25)  EUVL L 187, 15.7.2008, s. 3.

      (26)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1999, kohta 6.30 (EYVL C 342, 1.12.2000, s. 1).

      (27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 573/2007/EY, tehty 23. toukokuuta 2007, Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa (EUVL L 144, 6.6.2007, s. 1).

      (28)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20. heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

      (29)  Neuvoston direktiivi 2004/83/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä (EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12).

      (30)  EUVL L 8, 11.1.2008, s. 1.

      (31)  EUVL L 187, 15.7.2008, s. 183.

      (32)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

      (33)  Kok. 2005, s. I-6263.

      (34)  EUVL L 409, 30.12.2006, s. 1; oikaisu EUVL L 36, 8.2.2007, s. 3.

      (35)  EUVL L 340, 22.12.2007, s. 46.

      (36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18. joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).