title: 2008/584/EY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2008 , maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrästä 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautumisesta eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävästä vähimmäismäärästä tehdyn päätöksen 2006/493/EY muuttamisesta

text:
               16.7.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 188/26

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 15 päivänä heinäkuuta 2008,
   maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrästä 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautumisesta eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävästä vähimmäismäärästä tehdyn päätöksen 2006/493/EY muuttamisesta
   (2008/584/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (1) ja erityisesti sen 69 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston päätöksessä 2006/493/EY (2) vahvistetaan maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrä 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautuminen eri vuosille ja lähentymistavoitealueille myönnettävä vähimmäismäärä.

               (2)

               Koska budjettivallan käyttäjä on tehnyt päätöksen eräiden sellaisten asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisten yhteisön tuen maksusitoumusmäärärahojen siirtämisestä, jotka ovat jääneet käyttämättä vuonna 2007, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 48 kohdan säännösten mukaisesti, päätöstä 2006/493/EY olisi muutettava kyseisten määrärahojen kohdentamiseksi uudelleen 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivään joulukuuta 2013 väliselle kaudelle.

               (3)

               Päätös 2006/493/EY olisi sen vuoksi muutettava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 2006/493/EY liite tämän päätöksen liitteenä olevalla tekstillä.
   2 artikla
   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. BARNIER

      (1)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 146/2008 (EUVL L 46, 21.2.2008, s. 1).

      (2)  EUVL L 195, 15.7.2006, s. 22.

      (3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. Sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2008/371/EY (EUVL L 128, 16.5.2008, s. 8).

      LIITE

            ”LIITE
            Vuosien 2007–2013 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä, sen jakautuminen eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävä vähimmäismäärä (1)

                        Euroa (vuoden 2004 hintoina) (2)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Yht.

                        EU-25:n sekä Bulgarian ja Romanian kokonaismäärä

                        9 325 497 783

                        10 788 767 263

                        10 515 007 756

                        10 278 583 653

                        9 824 886 713

                        9 588 187 168

                        9 356 225 581

                        69 677 155 918

                        Lähentymistavoitealueille varattu vähimmäismäärä

                        27 676 975 284

            Vuosien 2007–2013 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä, sen jakautuminen eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävä vähimmäismäärä (3)

                        Euroa (käypinä hintoina) (4)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Yht.

                        EU-25:n sekä Bulgarian ja Romanian kokonaismäärä

                        9 896 292 851

                        11 678 108 653

                        11 609 418 209

                        11 575 354 634

                        11 285 706 554

                        11 234 089 442

                        11 181 555 662

                        78 460 526 005

                        Lähentymistavoitealueille varattu vähimmäismäärä

                        31 232 644 963

         (1)  Ennen yhteisen maatalouspolitiikan markkinamenojen ja suorien tukien pakollista mukauttamista ja muita siirtoja maaseudun kehittämiseen.

         (2)  Määrät on pyöristetty lähimpään euroon.

         (3)  Ennen yhteisen maatalouspolitiikan markkinamenojen ja suorien tukien pakollista mukauttamista ja muita siirtoja maaseudun kehittämiseen.

         (4)  Määrät on pyöristetty lähimpään euroon.”


Avis juridique important

|

31987D0076

87/76/ETY: Komission päätös, tehty 7 päivänä tammikuuta 1987, rehun neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 045 , 14/02/1987 s. 0019 - 0021 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0155  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0155

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä tammikuuta 1987,rehun neuvoa-antavan komitean perustamisesta (87/76/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäkomission päätöksellä 77/532/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 83/77/ETY(2), perustetaan rehun neuvoa-antava komitea,uusien jäsenvaltioiden yhteisöön liittymisen seurauksena on osoittautunut tarpeelliseksi lisätä paikkojen lukumäärää ja jakaa ne uudelleen; lisäksi on suotavaa mukauttaa menettely jäsenten korvaamisesta,säännöksiä rehun neuvoa-antavasta komiteasta on muutettu useita kertoja, ja niistä on tullut sen vuoksi vaikeasti sovellettavia; tämän takia niistä olisi laadittava koonnelma,on tarpeen saada yleiskuva niistä tekijöistä, jotka vaikuttavat karjan rehujen tuotantoon, kaupan pitämiseen ja käyttöön; näistä asioista on tarpeen neuvotella ammatinharjoittajien ja kuluttajien kanssa,jäsenvaltioissa kyseiset ammattiyhdistykset ja kuluttajaryhmittymät ovat perustaneet yhteisön tasolle järjestöjä, jotka voivat edustaa kaikkien jäsenvaltioiden kyseisiä ryhmiä, jatoisaalta on tarpeen määritellä pysyvälle herne- ja härkäpaputyöryhmälle annettavat tehtävät,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Perustetaan komission yhteyteen rehun neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".2. Komitea muodostuu seuraavien eturyhmien edustajista: maataloustuottajat, maatalousosuuskunnat, teollisuus, kauppa, työntekijät sekä kuluttajat.2 artiklaKomitea asettaa:- pysyvän tilastotyöryhmän,- pysyvän valkuaisainetyöryhmän,- pysyvän kuivarehutyöryhmän,- pysyvän herne- ja härkäpaputyöryhmän.Komitea voi yhdessä komission yksiköiden kanssa perustaa muita työryhmiä helpottamaan työtään.3 artikla1. Komissio voi kuulla komiteaa kaikista ongelmista, jotka liittyvät eläinten rehujen tuotantoon, kaupan pitämiseen tai käyttöön.Komitea järjestää ja valmistelee pysyvien työryhmien sekä muiden työryhmien työn. Sen on varmistettava, että kukin työryhmä muodostuu ainoastaan niiden alojen edustajista, joita työryhmässä käsiteltävä asia tai käsiteltävät asiat lähinnä koskevat.2. Pysyvän tilastotyöryhmän tehtävänä on selvittää rehualan kysyntään ja tarjontaan liittyviä ongelmia.3. Pysyvän valkuaisainetyöryhmän tehtävänä on selvittää yhteisön valkuaisaineiden saantiin liittyviä ongelmia.4. Pysyvän kuivarehutyöryhmän tehtävänä on selvittää kuivarehualan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien säännösten soveltamista erityisesti niiden toimenpiteiden osalta, joita komissio toteuttaa näiden säännösten mukaisesti.5. Pysyvän herne- ja härkäpaputyöryhmän tehtävänä on selvittää herne- ja härkäpapualan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien säännösten soveltamista erityisesti niiden toimenpiteiden osalta, joita komissio toteuttaa näiden säännösten mukaisesti.6. Työryhmät toimittavat komitealle kertomuksen työnsä tuloksista.Työryhmät nimittävät keskuudestaan puheenjohtajan ja esittelijän.7. Komitean puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että on aiheellista kuulla komiteaa sen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, josta sille ei ole esitetty lausuntopyyntöä. Hän tekee niin erityisesti jonkin edustettuna oleva eturyhmän pyynnöstä.4 artikla1. Komiteassa on 30 jäsentä.2. Paikat jaetaan seuraavasti:- 15 alan maataloustuottajille ja maatalousosuuskunnille,- viisi teollisuudelle,- neljä kaupalle,- kolme työntekijöille,- kolme kuluttajille.5 artikla1. Komissio nimittää komitean jäsenet yhteisön tasolle perustettujen, 1 artiklan 2 kohdassa mainittuja taloudellisia eturyhmiä parhaiten edustavien ammattijärjestöjen ehdotuksesta. Kuluttajien edustajat nimitetään komission 25 päivänä syyskuuta 1973 tekemällä päätöksellä perustetun kuluttajien neuvoa-antavan komitean ehdotuksesta.Kutakin täytettävää paikkaa varten nämä järjestöt ehdottavat yhteisön eri jäsenvaltioiden kansalaisista kahta ehdokasta.2. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.Kolmen vuoden toimikauden päätyttyä komitean jäsenet pysyvät toimissaan, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai heidän toimikautensa uusitaan.Jos joku jäsenistä eroaa tehtävästään tai kuolee, tai jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää hänen korvaamistaan, hänet korvataan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.3. Komissio julkaisee luettelon komitean jäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.6 artikla1. Komitea valitsee komissiota kuultuaan puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi.Puheenjohtaja valitaan ensimmäisessä äänestyksessä läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnä olevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, komissio nimeää tilapäisen puheenjohtajan.2. Komitea valitsee kaksi varapuheenjohtajaa kolmeksi vuodeksi. Varapuheenjohtajat valitaan niiden eturyhmien edustajien keskuudesta, joihin puheenjohtaja ei kuulu.Vaali toimitetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.Komitea voi samaa menettelyä noudattaen nimittää muita jäseniä työvaliokuntaan. Tässä tapauksessa työvaliokunnassa on puheenjohtajan lisäksi enintään yksi edustaja kustakin komiteassa edustettuna olevasta eturyhmästä.Työvaliokunta valmistelee ja järjestää komitean työn.7 artikla1. Ainoastaan komission edustajat, komitean jäsenet tai heidän ollessaan estyneinä heidän sijaisensa sekä 3 ja 4 kohdan mukaisesti kutsutut henkilöt voivat osallistua kokouksiin ja olla niissä läsnä.2. Jos komitean jäsen on estynyt, järjestö tai järjestöt, joille on annettu paikka komiteassa, voivat nimetä sijaisen, joka on valittava komission ja kyseisen järjestön tai kyseisten järjestöjen yhdessä vahvistamasta luettelosta. Tässä luettelossa olevien nimien lukumäärä on puolet kyseistä järjestöä tai kyseisiä järjestöjä edustavien jäsenten kokonaismäärästä.Tämä lukumäärä on vähintään yksi ja enintään kaksitoista.Komitean sihteeristölle on ilmoitettava sijaisen nimeämisestä vähintään seitsemän vuorokautta ennen kokousta.3. Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, komitean puheenjohtaja voi yhdessä komission yksiköiden kanssa kutsua järjestön pääsihteerin tai sihteeristön jäsenen osallistumaan komitean kokouksiin tarkkailijana.Jos pääsihteeri on estynyt, hän voi kuitenkin luovuttaa tarkkailijapaikkansa nimeämälleen toiselle henkilölle.Tarkkailijoilla ei ole puheoikeutta. Puheenjohtaja voi kuitenkin yhdessä komission yksiköiden kanssa antaa heille tämän oikeuden.4. Kun esityslistan aiheet ovat luonteeltaan hyvin teknisiä ja poikkeavat siten komitean tavallisesta työstä, puheenjohtaja voi sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, ja yhdessä komission yksiköiden kanssa kutsua yhden tai useamman asiantuntijan osallistumaan komitean työhön.Komissio voi omasta aloitteestaan kutsua kenet tahansa, jolla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta, osallistumaan asiantuntijana asioiden käsittelyyn komiteassa.Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on syynä heidän läsnäoloonsa.8 artikla1. Komitea kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta.Työvaliokunta kokoontuu sen puheenjohtajan yhdessä komission kanssa esittämästä kutsusta.2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.3. Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristön tehtävistä.9 artiklaKomitea käsittelee asioita, joista komissio on pyytänyt lausuntoa. Äänestäminen ei ole käytössä.Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto on annettava.Komiteassa edustettuina olevien eturyhmien kannat ovat komissiolle toimitetussa kertomuksessa.Jos komitea hyväksyy pyydetyn lausunnon yksimielisesti, se laatii yhteiset johtopäätökset, jotka liitetään kertomukseen.Komissio antaa komitean tulokset asioiden käsittelystä tiedoksi neuvostolle ja hallintokomiteoille viimeksi mainittujen pyynnöstä.10 artiklaRajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työssä, jos komissio ilmoittaa komitean jäsenille, että pyydetty lausunto tai käsiteltävä asia on luonteeltaan luottamuksellinen.11 artiklaKumotaan 29 päivänä heinäkuuta 1977 tehty komission päätös 77/532/ETY.12 artiklaTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1987.Komission puolestaFrans ANDRIESSENVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 211, 19.8.1977, s. 7(2) EYVL N:o L 51, 24.2.1983, s. 34


title: Neuvoston päätös 2010/656/YUTP, annettu 29 päivänä lokakuuta 2010 , Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta

text:
               30.10.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 285/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2010/656/YUTP,
   annettu 29 päivänä lokakuuta 2010,
   Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2004 yhteisen kannan 2004/852/YUTP Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1) Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1572 (2004) Norsunluurannikkoa vastaan määrättyjen toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 23 päivänä tammikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/30/YUTP (2), jolla jatkettiin Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa 12 kuukaudella ja täydennettiin niitä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1643 (2005) 6 kohdassa määrätyillä rajoittavilla toimenpiteillä.

               (3)

               Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1842 (2008), minkä jälkeen neuvosto hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2008 yhteisen kannan 2008/873/YUTP (3), jolla edelleen jatkettiin Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa 1 päivästä marraskuuta 2008.

               (4)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä lokakuuta 2010 päätöslauselman 1946 (2010), jolla jatkettiin päätöslauselmassa 1572 (2004) ja päätöslauselman 1643 (2005) 6 kohdassa määrättyjen Norsunluurannikkoon kohdistuvien toimenpiteiden voimassaoloa 30 päivään huhtikuuta 2011 ja muutettiin aseita koskevia rajoittavia toimenpiteitä.

               (5)

               Norsunluurannikkoon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä olisi näin ollen jatkettava. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1946 (2010) vahvistettujen asevientikieltoa koskevien poikkeusten lisäksi rajoittavia toimenpiteitä on syytä muuttaa, jotta poikkeus ulotetaan koskemaan muita, yksinomaan unionin rajoitusten piiriin sisällyttämiä tarvikkeita.

               (6)

               Unionin täytäntöönpanotoimet on vahvistettu Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta 31 päivänä tammikuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 174/2005 (4), tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi 12 päivänä huhtikuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 560/2005 (5) sekä raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 (6),

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Kielletään aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien sekä sellaisten tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myynti, toimitus, siirto ja vienti Norsunluurannikolle jäsenvaltioiden kansalaisten toimesta tai jäsenvaltioiden alueelta käsin taikka jäsenvaltioiden lippua käyttävillä aluksilla tai ilma-aluksilla, riippumatta siitä, ovatko tällaiset aseet, niihin liittyvät tarvikkeet ja muut tarvikkeet peräisin jäsenvaltioiden alueelta.
   2.   Samoin kielletään:

               a)

               edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tavaroihin sekä kyseisten tavaroiden hankkimiseen, valmistamiseen, huoltoon ja käyttöön liittyvän teknisen avun, välityspalvelujen tai muiden palvelujen antaminen, suoraan tai välillisesti, Norsunluurannikolla oleville luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka käytettäväksi Norsunluurannikolla;

               b)

               edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tavaroihin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen myöntäminen, mukaan lukien erityisesti avustukset, lainat ja vientiluottovakuutukset, näiden tavaroiden myyntiin, toimittamiseen, siirtoon tai vientiin tai niihin liittyvän teknisen avun, välityspalvelujen tai muiden palvelujen antamiseen, suoraan tai välillisesti, Norsunluurannikolla oleville luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka käytettäväksi Norsunluurannikolla.

         2 artikla
   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta:

               a)

               sellaisiin toimituksiin ja tekniseen apuun, jotka on tarkoitettu pelkästään Norsunluurannikolle sijoitettujen Yhdistyneiden kansakuntien joukkojen ja niitä tukevien Ranskan joukkojen tueksi tai niiden käyttöön;

               b)

               seuraaviin toimintoihin sen mukaan, mitä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1572 (2004) 14 kohdalla perustettu komitea, jäljempänä ’pakotekomitea’, on ennakolta hyväksynyt:

                           i)

                           pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, mukaan lukien unionin, YK:n, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet;

                           ii)

                           sellaisten ei-tappavien puolustustarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, joiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa;

                           iii)

                           edellä i ja ii alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen antamiseen;

                           iv)

                           edellä i ja ii alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun ja koulutuksen antamiseen;

               c)

               sellaisen suojavaatetuksen, mukaan lukien luodinkestävät liivit ja sotilaskypärät, myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, jota Yhdistyneiden kansakuntien henkilökunta, unionin tai sen jäsenvaltioiden henkilökunta, tiedotusvälineiden edustajat sekä humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilökunta vievät tilapäisesti Norsunluurannikolle yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä;

               d)

               myytyihin tarvikkeisiin tai toimituksiin, jotka tilapäisesti siirretään tai viedään Norsunluurannikolle kansainvälisen oikeuden mukaisesti toimia toteuttavan valtion joukoille ja joiden ainoana ja välittömänä tarkoituksena on helpottaa kyseisen valtion kansalaisten ja niiden kansalaisten evakuointia, joiden osalta kyseinen valtio on vastuussa konsulitoiminnasta Norsunluurannikolla, sen mukaan, mitä pakotekomitealle on ennakolta ilmoitettu;

               e)

               sellaisten aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden sekä sellaisen teknisen koulutuksen ja avun myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, jotka on yksinomaan tarkoitettu Linas-Marcoussis’n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, sen mukaan, mitä pakotekomitea on ennakolta hyväksynyt;

               f)

               sellaisten ei-tappavien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin ja joiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa, sekä tällaisiin tarvikkeisiin liittyvään rahoitukseen, rahoitustukeen tai tekniseen apuun ja koulutukseen.

         3 artikla
   Kielletään Norsunluurannikolta tai muualta peräisin olevien raakatimanttien suora tai välillinen tuonti Norsunluurannikolta unioniin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1643 (2005) mukaisesti.
   4 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen kaikkien sellaisten pakotekomitean nimeämien henkilöiden pääsyn alueilleen tai kulkemisen niiden kautta, jotka ovat uhka Norsunluunrannikon rauhanprosessille ja kansalliselle sovintoprosessille, erityisesti niiden henkilöiden, jotka haittaavat Linas-Marcoussis’n sopimuksen ja Accra III -sopimuksen täytäntöönpanoa, sekä kaikkien muiden henkilöiden, joiden on asiaankuuluvien tietojen perusteella todettu olevan vastuussa vakavista ihmisoikeuksien tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomisista Norsunluurannikolla tai jotka julkisesti yllyttävät vihaan ja väkivaltaan taikka joiden pakotekomitea toteaa rikkovan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1572 (2004) 7 kohdassa määrättyjä toimenpiteitä.
   Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut henkilöt luetellaan liitteessä.
   2.   Edellä oleva 1 kohta ei velvoita jäsenvaltiota kieltämään omien kansalaistensa pääsyä alueelleen.
   3.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos pakotekomitea katsoo, että

               a)

               matkustaminen on perusteltua kiireellisistä humanitaarisista syistä, uskontoon liittyvät velvoitteet mukaan lukien;

               b)

               poikkeus edistää YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien tavoitteiden saavuttamista rauhan ja kansallisen sovinnon toteutumiseksi Norsunluurannikolla ja vakauden saavuttamiseksi alueella.

         4.   Jos jäsenvaltio 3 kohdan nojalla sallii pakotekomitean nimeämien henkilöiden pääsyn alueelleen tai kulkemisen sen kautta, lupa saa koskea ainoastaan sitä tarkoitusta, johon se on myönnetty, ja niitä henkilöitä, joita se koskee.
   5 artikla
   1.   Jäädytetään kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka ovat pakotekomitean 4 artiklan 1 kohdan nojalla nimeämien henkilöiden tai yhteisöjen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa tai pakotekomitean nimeämien, näiden henkilöiden tai yhteisöjen tai muiden henkilöiden puolesta tai johdolla toimivien henkilöiden suoraan tai välillisesti omistamien tai määräysvallassa olevien yhteisöjen hallussa.
   Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut henkilöt luetellaan liitteessä.
   2.   Varoja, muuta rahoitusomaisuutta tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen saataville tai hyödynnettäväksi.
   3.   Jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien osalta, jotka

               a)

               ovat tarpeen perusluonteisten menojen kattamiseksi, mukaan lukien menot, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä;

               b)

               on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen;

               c)

               on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

               d)

               ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten, ja kyseessä oleva jäsenvaltio on ilmoittanut menoista pakotekomitealle ja viimeksi mainittu on hyväksynyt ne;

               e)

               ovat tuomioistuimen, hallintoviranomaisen tai välimiesoikeuden antaman panttioikeuden tai ratkaisun kohteena, jolloin varoja ja taloudellisia resursseja voidaan käyttää kyseisen panttioikeuden tai ratkaisun täyttämiseksi, edellyttäen, että panttioikeus on perustettu tai ratkaisu on annettu ennen kuin pakotekomitea on nimennyt asianomaisen henkilön tai yhteisön ja että panttioikeutta ei ole perustettu eikä ratkaisua annettu tässä artiklassa tarkoitetun henkilön tai yhteisön eduksi, sen jälkeen kun kyseessä oleva jäsenvaltio on ilmoittanut asiasta pakotekomitealle.

         Edellä 3 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia voidaan soveltaa sen jälkeen, kun kyseessä oleva jäsenvaltio on ilmoittanut pakotekomitealle aikomuksestaan sallia tarvittaessa tällaisten varojen ja taloudellisten resurssien käyttöön antaminen, ja jos pakotekomitea ei tee asiasta kielteistä päätöstä kahden työpäivän kuluessa ilmoituksen tekemisestä.
   4.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta seuraaviin jäädytetyille tileille lisättäviin määriin:

               a)

               näistä tileistä kertyviin korko- tai muihin tuottoihin; tai

               b)

               sellaisista sopimuksista tai velvoitteista, jotka tehtiin tai jotka syntyivät ennen sitä päivää, josta lähtien nämä tilit ovat kuuluneet yhteisen kannan 2004/852/YUTP tai tämän päätöksen mukaisten rajoittavien toimenpiteiden piiriin, johtuviin maksuihin,

         edellyttäen, että kyseisiin korkotuottoihin, muihin tuottoihin ja maksuihin sovelletaan edelleen 1 kohtaa.
   6 artikla
   Neuvosto laatii liitteessä olevan luettelon ja muuttaa sitä joko Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston tai pakotekomitean toteamusten mukaisesti.
   7 artikla
   1.   Jos turvallisuusneuvosto tai pakotekomitea nimeää henkilön tai yhteisön, neuvosto sisällyttää tällaisen henkilön tai yhteisön liitteeseen. Neuvosto antaa päätöksensä ja perustelut luetteloon merkitsemiselle tiedoksi asianomaiselle henkilölle tai yhteisölle joko suoraan, jos osoite on tiedossa, tai julkaisemalla ilmoituksen ja antaa kyseiselle henkilölle tai yhteisölle mahdollisuuden esittää huomautuksia.
   2.   Jos huomautuksia tehdään tai jos esitetään olennaista uutta näyttöä, neuvosto tarkastelee päätöstään uudelleen ja ilmoittaa asiasta asianomaiselle henkilölle tai yhteisölle.
   8 artikla
   1.   Liite sisältää henkilöiden ja yhteisöjen luetteloon merkitsemisen perusteet, sellaisina kuin turvallisuusneuvosto tai pakotekomitea on ne toimittanut.
   2.   Liite sisältää myös sellaiset turvallisuusneuvoston tai pakotekomitean toimittamat tiedot, jotka ovat tarpeen asianomaisten henkilöiden tai yhteisöjen tunnistamiseksi, jos nämä tiedot ovat saatavilla. Henkilöiden osalta tällaisia tietoja voivat olla nimi, peitenimet mukaan lukien, syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus, passin ja henkilökortin numero, sukupuoli, osoite ja työtehtävä tai ammatti. Yhteisöjen osalta tällaisia tietoja voivat olla nimi, rekisteröintiaika ja -paikka, rekisterinumero ja toimipaikka. Liitteessä mainitaan myös päivä, jona turvallisuusneuvosto tai pakotekomitea on nimennyt henkilön tai yhteisön.
   9 artikla
   Kumotaan yhteiset kannat 2004/852/YUTP ja 2006/30/YUTP.
   10 artikla
   1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   2.   Sitä tarvittaessa tarkistetaan tai muutetaan tai se kumotaan asiaa koskevien Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätösten mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. VANACKERE

      (1)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 50.

      (2)  EUVL L 19, 24.1.2006, s. 36.

      (3)  EUVL L 308, 19.11.2008, s. 52.

      (4)  EUVL L 29, 2.2.2005, s. 5.

      (5)  EUVL L 95, 14.4.2005, s. 1.

      (6)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 28.

      LIITE

         4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden luettelo

                  Nimi (ja mahdolliset peitenimet)

                  Tunnistamistiedot (syntymäaika ja -paikka, passin (P)/henkilökortin (hk) nro …)

                  Luetteloon merkitsemisen perusteet

                  YK merkinnyt luetteloon

                  1.

                  BLÉ GOUDÉ, Charles (alias Général; Génie de kpo, Gbapé Zadi)

                  synt.aika: 1.1.1972
                  Kansalaisuus: Norsunluurannikon kansalainen
                  P.: 04LE66241 République de Côte d’Ivoire, myönnetty 10.11.2005, voimassa 9.11.2008 asti
                  HK: AE/088 DH 12 République de Côte d’Ivoire, myönnetty 20.12.2002, voimassa 11.12.2005 asti
                  P.: 98LC39292 République de Côte d’Ivoire myönnetty 24.11.2000, voimassa 23.11.2003 asti
                  Synt.paikka: Guibéroua (Gagnoa) tai Niagbrahio/Guiberoua tai Guiberoua V. 2001
                  V. 2001 tiedossa ollut osoite: Yopougon Selmer, Bloc P 170; myös Hotel Ivoire
                  Osoite matkustusasiakirjassa nro C2310421, myöntänyt Sveitsi 15.11.2005 ja voimassa 31.12.2005 asti: Abidjan, Cocody

                  COJEPin (”Nuoret isänmaanystävät”) johtaja; antanut useita julkilausumia, joissa yllytetään väkivaltaan YK:n laitoksia ja henkilöstöä sekä ulkomaalaisia kohtaan; johtanut ja osallistunut puolisotilaallisten joukkojen väkivallantekoihin, m.l. pahoinpitelyt, raiskaukset ja lynkkaukset; pelotellut YK:ta, kansainvälistä työryhmää (IWG), riippumatonta lehdistöä; sabotoinut kansainvälisiä radioasemia; estänyt IWG:n, Norsunluurannikolle sijoitettujen Yhdistyneiden kansakuntien joukkojen (UNOCI) ja Ranskan joukkojen toimintaa ja päätöslauselman 1643 (2005) mukaista rauhanprosessia.

                  7.2.2006

                  2.

                  DJUÉ, Eugène N’goran Kouadio

                  synt.aika: 1.1.1966 tai 20.12.1969
                  Kansalaisuus: Norsunluurannikon kansalainen
                  P.: 04 LE 017521, myönnetty 10.2.2005 ja voimassa 10.2.2008 asti

                  Union des Patriotes pour la Libération Totale de la Côte d’Ivoire (UPLTCI) -liiton johtaja. Antanut useita julkilausumia, joissa yllytetään väkivaltaan YK:n laitoksia ja henkilöstöä sekä ulkomaalaisia kohtaan; johtanut ja osallistunut puolisotilaallisten joukkojen väkivallantekoihin, m.l. pahoinpitelyt, raiskaukset ja lynkkaukset; estänyt IWG:n, UNOCI:n ja Ranskan joukkojen toimintaa ja päätöslauselman 1643 (2005) mukaista rauhanprosessia.

                  7.2.2006

                  3.

                  FOFIE, Martin Kouakou

                  synt.aika: 1.1.1968
                  Kansalaisuus: Norsunluurannikon kansalainen
                  Synt.paikka: BOHI, Norsunluurannikko
                  Burkina Fason henkilökortti nro: 2096927, myönnetty 17.3.2005
                  Burkina Fason kansalaisuustodistus: CNB N.076 (17.2.2003)
                  Isän nimi: Yao Koffi FOFIE
                  Äidin nimi: Ama Krouama KOSSONOU
                  Norsunluurannikon henkilökortti nro: 970860100249, myönnetty 5.8.1997, voimassa 5.8.2007 asti

                  Alikersantti, Forces nouvelles -joukkojen johtaja, Korhogon alue. Hänen johtamansa joukot ovat syyllistyneet lapsisotilaiden värväämiseen, kaappauksiin, pakkotyön teettämiseen, naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön, mielivaltaisiin pidätyksiin ja lynkkauksiin ihmisoikeussopimusten ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisesti; estänyt IWG:n, UNOCI:n ja Ranskan joukkojen toimintaa ja päätöslauselman 1643 (2005) mukaista rauhanprosessia.

                  7.2.2006


Avis juridique important

|

31999D0385

1999/385/EY, EHTY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 31 päivänä toukokuuta 1999, neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta

Virallinen lehti nro L 147 , 12/06/1999 s. 0013 - 0022

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 31 päivänä toukokuuta 1999,neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta(1999/385/EY, EHTY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaKorvataan 6 päivänä joulukuuta 1993 vahvistettu neuvoston työjärjestys (93/662/EY), sellaisena kuin se on muutettuna 6 päivänä helmikuuta 1995 ja 7 päivänä joulukuuta 1998 seuraavilla säännöksillä, jotka tulevat voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1999."NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS1 artiklaKoollekutsuminen ja istuntopaikat1. Puheenjohtaja kutsuu neuvoston koolle omasta aloitteestaan taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä.2. Puheenjohtaja ilmoittaa toimikautensa aikana pidettäviksi suunniteltujen neuvoston istuntojen päivämäärät seitsemän kuukautta ennen kyseisen toimikauden alkua.3. Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxemburgissa.Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto tai pysyvien edustajien komitea (Coreper) voi yksimielisesti päättää, että neuvoston istunto pidetään muualla.2 artiklaEsityslista1. Puheenjohtaja laatii jokaista istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi. Se lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua.2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua.Esityslistaehdotuksessa ilmoitetaan myös, mistä asioista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voi pyytää äänestystä.3. Asiat, jotka liittyvät säädöksen antamiseen tai yhteisen kannan vahvistamiseen säädösehdotuksesta tai ehdotuksesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttäväksi toimenpiteeksi, otetaan esityslistaehdotukseen päätöksen tekemiseksi vasta, kun kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon määräaika on päättynyt.Neuvosto voi yksimielisesti poiketa kuuden viikon määräajasta, jos asian esityslistalle ottamiseen voidaan soveltaa mainitun pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä asiaa koskevaa poikkeusta.4. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.5. Pääsihteeristö antaa neuvoston jäsenille ja komissiolle tiedoksi pyynnöt esityslistalle ottamisesta sekä näihin liittyvät asiakirjat ja äänestystä koskevat tiedot, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu.6. Neuvosto vahvistaa esityslistan jokaisen istunnon alussa. Neuvoston yksimielistä päätöstä edellytetään, jos esityslistalle otetaan muu kuin esityslistaehdotuksessa oleva asia. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää.7. Esityslistaehdotuksessa on A- ja B-osa. A-osaan otetaan ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumia merkityksi pöytäkirjaan.8. Jos kuitenkin jotain A-osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto päätä toisin.9. Kaikkiin "muut asiat"-kohtaan otettavia asioita koskeviin pyyntöihin on pääsääntöisesti liitettävä selittävä asiakirja.3 artiklaNeuvoston jäsenen edustaminenJollei 9 artiklassa tarkoitettua äänioikeuden siirtämistä koskevista määräyksistä muuta johdu, neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta kokoukseen, voi edustaa sijainen.4 artiklaIstunnot ja julkiset keskustelut1. Neuvoston istunnot eivät ole julkisia lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.2. Neuvosto käy periaatekeskustelun puheenjohtajan esittämästä kuuden kuukauden työohjelmasta ja tarvittaessa komission vuosittaisesta työohjelmasta. Nämä keskustelut esitetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin.Neuvosto tai Coreper voi yksimielisesti ja tapauskohtaisesti päättää, että neuvoston muita keskusteluja esitetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin erityisesti silloin, kun ne koskevat tärkeitä unionin etuja tai uutta tärkeää säädösehdotusta. Tätä varten puheenjohtajan, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä kysymyksiä tai aiheita tällaisia keskusteluja varten.3. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Myös Euroopan keskuspankki kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa.4. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Neuvosto voi päättää näiden virkamiesten lukumäärästä.Kyseisten virkamiesten nimet ja asemat on ilmoitettava etukäteen pääsihteerille tai varapääsihteerille.5. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää kulkuluvan esittämistä.5 artiklaSalassapitovelvollisuus ja asiakirjojen esittäminen oikeudessa1. Jollei neuvosto päätä toisin, neuvoston käsittelyjä koskee salassapitovelvollisuus, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan ja muiden asiaa koskevien säännösten soveltamista.2. Neuvosto tai Coreper voi antaa luvan esittää oikeudessa jäljennöksen tai otteen neuvoston asiakirjoista, joita ei ole saatettu yleisön saataville tämän työjärjestyksen tai yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin koskevien sääntöjen mukaisesti.6 artiklaNeuvoston toiminta lainsäätäjänäNeuvosto toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti lainsäätäjänä päättäessään jäsenvaltioissa oikeudellisesti sitovasta tai jäsenvaltiota oikeudellisesti velvoittavasta lainsäädännöstä asetuksin, direktiivein, puitepäätöksin tai päätöksin, asiaa koskevien perustamissopimusten määräysten mukaisesti lukuun ottamatta käsittelyä, joka johtaa sisäisten toimenpiteiden, hallinnollisten tai talousarviota koskevien säädösten tai toimielinten välisiä tai kansainvälisiä suhteita koskevien säädösten tai sellaisten säädösten, jotka eivät ole sitovia, kuten päätelmien, suositusten tai päätöslauselmien antamiseen.7 artiklaKäsittelyn julkisuus1. Neuvoston toimiessa lainsäätäjänä 6 artiklan mukaisesti neuvoston jäsenten äänestyksen tulos ja äänestystä koskevat selitykset sekä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat säädösten antamista, julkistetaan.Äänestystulokset ja äänestysselitykset julkistetaan myös silloin, kun neuvosto vahvistaa yhteisen kannan perustamissopimuksen 251 tai 252 artiklan mukaisesti. Samaa sääntöä sovelletaan neuvoston jäsenten tai heidän edustajansa äänestykseen ja äänestysselityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa.2. Äänestystulokset ja äänestysselitykset julkistetaan myös silloin, kun neuvosto tekee yleissopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti. Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja kyseisen pöytäkirjan näiden yleissopimusten hyväksymistä koskevat kohdat julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.3. Äänestystulokset julkistetaan:a) kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastossa tarkoitetuilla aloilla neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;b) kun neuvosto hyväksyy yhteisen kannan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;c) muussa tapauksessa neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan a, b ja c alakohdan mukaisesti, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä on julkistettava myös äänestyksen aikana annetut äänestysselitykset ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusvarmuus ja neuvoston edut.Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säädösten antamista, julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.4. Neuvoa-antavien äänestysten tai valmisteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä toimitettujen äänestysten tulokset eivät ole julkisia.8 artiklaYleisön oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihinNeuvosto vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaan yleisö voi tutustua neuvoston asiakirjoihin.9 artiklaÄänestysmenettely ja päätösvaltaisuus1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta.Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö kannattaa sitä.2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan ja kahden muun yhteisön perustamissopimuksen vastaavien artiklojen mukaisesti määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä sen jäsenen ollessa ensimmäinen, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava.3. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä.4. Neuvoston äänestys edellyttää perussopimusten mukaisesti äänioikeutettujen neuvoston jäsenten enemmistön läsnäoloa.10 artiklaKirjallinen menettely1. Kiireellisessä asiassa neuvoston säädökset voidaan antaa kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai Coreper yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn.2. Lisäksi kirjallisen menettelyn noudattaminen edellyttää komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi.3. Kirjallisella menettelyllä annetuista säädöksistä laaditaan kuukausittain luettelo.4. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi toimia yksinkertaistettua kirjallista menettelyä (COREU-verkostoa) käyttäen. Tällöin ehdotusta pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta.5. Päättääkseen muiden toimielinten tai elinten kuulemisesta neuvosto voi myös puheenjohtajan aloitteesta toimia yksinkertaistettua kirjallista menettelyä käyttäen kaikissa tapauksissa, joissa kuulemisesta on määrätty yhteisön oikeudessa. Tällöin kuulemispäätöstä pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta.6. Pääsihteeristö vahvistaa, että kirjallinen menettely on saatettu päätökseen.11 artiklaPöytäkirja1. Jokaisesta istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat sen tultua hyväksytyksi hyväksymisen aikana istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri.Pöytäkirja sisältää yleensä jokaisen esityslistalla olevan asian osalta- maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista,- tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät,- neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt.2. Pääsihteeristö laatii ehdotuksen pöytäkirjaksi 15 päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston tai Coreperin hyväksyttäväksi.3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan. Nämä pyynnöt voidaan esittää Coreperille.12 artiklaVoimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä laaditut asiakirjat ja ehdotukset1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi päätä toisin, neuvosto käsittelee asioita ja tekee päätöksiä ainoastaan sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, jotka on laadittu voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä.2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisten muutosten teksti ei ole laadittu sellaisilla 1 kohdassa tarkoitetuilla kielillä, jotka hän ilmoittaa.13 artiklaSäädösten allekirjoittaminenEuroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymien sekä neuvoston hyväksymien säädösten tekstin allekirjoittavat säädösten hyväksymisen aikana istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri. Pääsihteeri ja varapääsihteeri voivat valtuuttaa pääsihteeristön pääjohtajat allekirjoittamaan puolestaan.14 artiklaÄänestykseen osallistumismahdollisuuden puuttuminenTämän työjärjestyksen soveltamisessa otetaan liitteen I mukaisesti asiaan kuuluvalla tavalla huomioon ne tapaukset, joissa perussopimusten mukaan yksi tai useampi neuvoston jäsen ei voi osallistua äänestykseen.15 artiklaSäädösten julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä1. Pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien säädösten julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä:a) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut säädökset;b) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut säädökset;c) neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen hyväksymät yhteiset kannat sekä niiden perustelut;d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut puitepäätökset ja päätökset;e) neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät yleissopimukset.Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä;f) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella jäsenvaltioiden allekirjoittamat yleissopimukset.Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.g) Euroopan yhteisön tekemät tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset.Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.2. Jollei neuvosto tai Coreper toisin päätä, pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien tekstien ja säädösten julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä:a) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;b) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;d) muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset sekä suositukset.3. Neuvosto tai Coreper päättää tapauksittain yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat.4. Neuvosto tai Coreper päättää tapauksittain ja ottaen huomioon perusasetuksen mahdollisen julkaisemisen, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä:a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetun yhteisen toiminnan toteuttamista koskevat toimenpiteet;b) yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja kaikki muut päätökset, jotka on hyväksytty yhteisen strategian perusteella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten mahdolliset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien yleissopimusten mahdolliset soveltamistoimenpiteet.5. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovalta, neuvosto päättää kyseisen sopimuksen vahvistamisen yhteydessä, onko kyseisen elimen tekemien päätösten julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tarpeen.16 artiklaAsiakirjojen tiedoksianto1. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit sekä muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu.2. Jollei seuraavia säädöksiä julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa ne tiedoksi niille, joille ne on osoitettu:a) suositukset;b) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat;c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 ja 34 artiklan perusteella annettujen säädösten soveltamistoimenpiteet.3. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja toimittaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle.17 artikla(1)Coreper, komiteat ja työryhmät1. Coreper huolehtii neuvoston työn valmistelusta sekä suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Jollei Coreper päätä toisin, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan sopimuksen, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä.2. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjä etukäteen määriteltyjä valmistelu- tai selvitystehtäviä varten.3. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen kohtien mukaan neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perustamissopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto päätä toisin. Sama koskee 2 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper päätä toisin. Niiden istuntojen valmistelua varten, joihin neuvosto kokoontuu siinä kokoonpanossa, jossa se kokoontuu ainoastaan kerran puolessa vuodessa, ja kun istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, voi edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimia sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten istuntojen aikaan.4. Coreper voi tehdä seuraavia menettelyä koskevia päätöksiä edellyttäen, että niitä koskevat kohdat on otettu sen esityslistaehdotukseen vähintään kolme työpäivää ennen kokousta. Tästä määräajasta poikkeaminen edellyttää Coreperin yksimielistä päätöstä.a) päätös pitää jokin neuvoston istunto muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa (1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta);b) päätös neuvoston tiettyjen keskustelujen esittämisestä julkisesti (4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta);c) lupa esittää oikeudessa jäljennös tai ote neuvoston asiakirjasta (5 artiklan 2 kohta);d) päätös julkistaa äänestystulokset 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;e) päätös käyttää kirjallista menettelyä (10 artiklan 1 kohta);f) neuvoston pöytäkirjan hyväksyminen tai muuttaminen (11 artiklan 2 ja 3 kohta);g) päätös julkaista teksti tai säädös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (15 artiklan 2, 3 ja 4 kohta);h) päätös kuulla jotakin toimielintä tai elintä;i) päätös asettaa määräaika jonkin toimielimen tai elimen kuulemista varten tai päätös pidentää sitä;j) jollekin toimielimelle tai elimelle osoitetun kirjeen tekstin hyväksyminen.18 artikla(2)Komiteoiden ja työryhmien mietinnöt ja raportitTämän työjärjestyksen muiden määräysten estämättä puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion on järjestettävä eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ja raportit ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään.19 artiklaLainsäädännön valmistelun laatuOikeudellisen yksikön tehtävänä on avustaessaan neuvostoa sen tehtävässä huolehtia antamiensa säädösten valmistelun laadusta varmistaa hyvissä ajoin säädösehdotusten valmistelun laatu ja tehdä tarvittavia säädösten valmistelua koskevia ehdotuksia neuvostolle ja sen elimille 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti.20 artiklaPääsihteeristö1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, ja häntä avustaa varapääsihteeri, joka vastaa pääsihteeristön toiminnasta. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin yksimielisellä päätöksellä.2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta.Pääsihteeri ja varapääsihteeri toteuttavat neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan.3. Pääsihteeri tai varapääsihteeri antavat neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.4. Talousarvion pääluokkaan II - Neuvosto otettuja määrärahoja hoitaa pääsihteeri tai varapääsihteeri Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 279 artiklassa ja kahden muun yhteisösopimuksen vastaavissa artikloissa tarkoitetun varainhoitoasetuksen mukaisesti.21 artiklaTurvallisuusNeuvosto vahvistaa turvallisuutta koskevat säännöt.22 artiklaSopimusten ja yleissopimusten tallettajan tehtävätJos pääsihteeri nimetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen tai yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen tallettajaksi tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen tallettajaksi, näiden sopimusten tai yleissopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan.Näissä tapauksissa pääsihteeri hoitaa tallettajan tehtäviä ja huolehtii myös siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.23 artiklaEdustus Euroopan parlamentissaJollei erityisistä menettelyistä muuta johdu, neuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen valiokunnissa neuvoston puheenjohtaja tai muu jäsen. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat valiokunnissa edustaa myös pääsihteeri, varapääsihteeri tai pääsihteeristön korkeat virkamiehet.Neuvosto voi myös antaa mielipiteensä tiedoksi Euroopan parlamentille kirjallisella ilmoituksella.24 artiklaSäädösten muotoa koskevat säännöksetSäädösten muotoa koskevat säännökset ovat liitteessä II.25 artiklaNeuvostolle osoitetut lähetyksetNeuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan seuraavaan osoitteeseen: Euroopan unionin neuvosto Rue de la Loi, 175 B - 1048 Bruxelles.(1) Nämä määräykset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä määrätään EY:n perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa, voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 1.1.1999, s. 71).(2) Nämä määräykset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä määrätään EY:n perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa, voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 1.1.1999, s. 71).LIITE I1. Tämän työjärjestyksen seuraavia säännöksiä sovellettaessa niissä tapauksissa, joissa yksi tai useampi neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen, kyseisen jäsenen tai kyseisten jäsenten ääniä ei oteta huomioon:a) 1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (neuvoston istunnon pitäminen muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa);b) 2 artiklan 6 kohta (esityslistalle otetaan muu kuin esityslistaehdotuksessa oleva asia);c) 2 artiklan 8 kohta (A kohta, joka olisi muuten jouduttu poistamaan esityslistalta, pidetään esityslistalla B kohtana);d) 4 artiklan 3 kohta Euroopan keskuspankin osallistumisesta (asian käsittely niin, että Euroopan keskuspankki ei ole edustettuna);e) 7 artiklan 2 kohta sekä 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta ja toinen ja kolmas alakohta (neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla tehtyjen yleissopimusten hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien sekä niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti annettujen yhteisten kantojen hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät muihin kuin 3 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin);f) 9 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (äänestyksen toimittaminen);g) 10 artiklan 1 kohta (kirjallisen menettelyn käyttäminen);h) 12 artiklan 1 kohta (päätös käsitellä asiaa ja tehdä päätöksiä poikkeuksellisesti asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, joita ei-ole laadittu kaikilla kielillä);i) 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta (jäsenvaltion Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän aloitteen julkaisematta jättäminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä);j) 15 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla annetun yhteisen kannan tai tiettyjen direktiivien, päätösten ja suositusten julkaisematta jättäminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä;k) 15 artiklan 4 kohdan c alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä tai yleissopimuksia koskevien mahdollisten täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteiden julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä);l) 15 artiklan 5 kohta (toimielinten välisellä sopimuksella perustetun elimen tekemien päätösten julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, tai niiden julkaisematta jättäminen).2. Neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei voi vedota tämän työjärjestyksen seuraaviin säännöksiin sellaisten päätösten yhteydessä, joissa jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen:a) 2 artiklan 8 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää jonkin A-kohdan poistamista esityslistalta);b) 9 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää äänestyksen toimittamista);c) 9 artiklan 3 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus edustaa äänestyksessä toista jäsentä);d) 2 artiklan 2 kohta (neuvoston jokaisen jäsenen mahdollisuus vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskeva teksti ei ole laadittu hänen osoittamallaan kielellä).LIITE IISÄÄDÖSTEN MUOTOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSETA. Asetusten muoto1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on:a) alussa nimike "asetus", järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe;b) joko ilmaisu "Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto" tai "Euroopan unionin neuvosto";c) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden nojalla asetus on annettu ja näiden edellä sanat "ottavat huomioon" tai "ottaa huomioon";d) viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin;e) asetuksen perustelut, joita edeltää ilmaisu "sekä katsovat seuraavaa": tai "sekä katsoo seuraavaa": ja numeroidut johdanto-osan kappaleet;f) ilmaisu "ovat antaneet tämän asetuksen" tai "on antanut tämän asetuksen", jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset.2. Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.3. Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhäisempi kuin julkaisemista seuraava kahdeskymmenes päivä.4. Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa:a) i) sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.", taiii) jos säädöstä ei sovelleta kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.";b) sanonta "Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...", jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen;jac) jos kyseessä oni) Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, sanonta:"Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesNeuvoston puolestaPuheenjohtaja"jota seuraavat Euroopan parlamentin puhemiehen nimi ja asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi;ii) neuvoston asetus, ilmaisu:"Neuvoston puolestaPuheenjohtaja"jota seuraa asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi.B. Direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen muoto (Euroopan yhteisön perustamissopimus)1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja niiden yhteisesti tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten alussa on nimike "direktiivi" tai "päätös".2. Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen alussa on nimike "suositus" tai "lausunto".3. Edellä A kohdassa säädettyjä, asetuksia koskevia säännöksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin ja jollei perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu.C. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen, Eurooppa-neuvoston yhteisten strategioiden, yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen muotoEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden, yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen alussa on nimikkeet:a) "Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivämäärä ja strategian aihe;b) "Neuvoston yhteinen toiminta", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivämäärä ja yhteisen toiminnan aihe;c) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero, (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivämäärä ja yhteisen kannan aihe.D. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten muotoEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten alussa on nimikkeet:a) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivämäärä ja yhteisen kannan aihe;b) "Neuvoston puitepäätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivämäärä ja puitepäätöksen aihe;c) "Neuvoston päätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivämäärä ja päätöksen aihe;d) "Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella tekemä yleissopimus" ja yleissopimuksen aihe."Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 1999.Neuvoston puolestaJ. FISCHERPuheenjohtaja


Avis juridique important

|

32000D0248

2000/248/EY: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2000, Kyproksen tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä

Virallinen lehti nro L 078 , 29/03/2000 s. 0010 - 0016

Neuvoston päätös,tehty 20 päivänä maaliskuuta 2000,Kyproksen tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä(2000/248/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Kyproksen tasavallan ja Maltan tasavallan liittymistä valmistelevan strategian mukaisten toimien toteuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 555/2000(1),ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa.(2) Asetuksella (EY) N:o 555/2000 täydennetään asetusta (EY) N:o 622/98(2), jossa säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kunkin liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin ehdokasmaalle, sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista.(3) Yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä. Jos jokin olennainen edellytys jää täyttämättä, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmistelevan avun osalta.(4) Vuoden 1999 komission määräaikaiskertomuksessa esitettiin objektiivinen arvio Kyproksen tasavallan liittymisvalmisteluista ja yksilöitiin useita jatkotyöskentelyä edellyttäviä ensisijaisia aihealueita.(5) Kyproksen tasavallan olisi osana liittymisvalmistelujaan laadittava yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma. Tässä ohjelmassa olisi asetettava aikataulu liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttamiselle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaAsetuksen (EY) N:o 555/2000 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kyproksen tasavallan liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvät periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välitavoitteet ja edellytykset vahvistetaan liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä.2 artiklaLiittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan assosiaatiosopimuksen mukaisissa elimissä ja toimivaltaisissa neuvoston elimissä, joille komissio raportoi säännöllisesti.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2000.Neuvoston puolestaJ. GamaPuheenjohtaja(1) EYVL L 68, 16.3.2000, s. 3.(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1998, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1).LIITEKYPROS: VUODEN 1999 LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS1. TAVOITTEETLiittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteiset puitteet niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa Kyproksen edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanon tukemiseksi Kyprokselle myönnettävissä oleville rahavaroille sekä kyseisen avun edellytyksille. Liittymistä valmisteleva kumppanuus on perustana useille politiikan välineille, joita käytetään ehdokasmaiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, talouspolitiikan keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva sopimus sekä kansalliset kehittämissuunnitelmat ja muut alakohtaiset suunnitelmat, jotka ovat tarpeen, jotta osallistuminen rakennerahastoihin unioniin liittymisen jälkeen olisi mahdollista. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityisiä menettelyjä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet tulevat olemaan kumppanuuden mukaisia.2. PERIAATTEETKunkin ehdokasmaan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut arviointiperusteet, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:- ehdokasmaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun,- ehdokasmaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa,- ehdokasmaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan luettuna poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti ehdokasmaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä. On tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.3. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLITAVOITTEETKomission määräaikaiskertomuksissa on tuotu esiin, että ehdokasmaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla laajoja toimia valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin on kuhunkin liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu ehdokasmaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden ehdokasmaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Kyproksen realistisia mahdollisuuksia saavuttaa ne tai edistyä huomattavasti niiden täyttämisessä vuoden 2000 loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen olisi, mikäli mahdollista, aloitettava jo vuoden 2000 aikana.Kyprosta on pyydetty valmistelemaan yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma. Siinä vahvistetaan aikataulu liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen perustuvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden toteuttamiseksi sekä tarvittavat hallinnolliset rakenteet ja rahoitusvarojen määrä.Liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa osoitetaan Kyproksen liittymisvalmisteluiden ensisijaiset alat. Kyproksen on kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan kaikki määräaikaiskertomuksessa yksilöidyt ongelmat. Lisäksi on tärkeää, että Kypros täyttää sitoumuksensa, jotka koskevat lainsäädännön lähentämistä ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa assosiaatiosopimuksen nojalla sekä kansallisen lainsäädännön analyyttisen arvioinnin ja neuvotteluprosessin yhteydessä tehtyjen sitoumusten mukaisesti. Olisi pidettävä mielessä, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa.Komission määräaikaiskertomuksen analyysin perusteella Kyprokselle on määritelty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet.3.1 Lyhyen aikavälin tavoitteet (2000)Poliittiset arviointiperusteet- Kyproksen on toteutettava lisää toimia ratkaisun löytämiseksi YK:n valvonnassa.Taloudelliset arviointiperusteet- Kyproksen on pysäytettävä valtiontalouden ja vaihtotaseen alijäämäinen kehitys,- sen on tehostettava rahapolitiikkaa ja pääomanliikkeiden vapauttamista poistamalla korkokatto antolainauksen yhteydessä,- sen on saatettava osuuskunnalliset ja luotto- ja talletuslaitokset yhteisön säännöstöä ja kansainvälistä kirjanpitokäytäntöä vastaaviksi.Sisämarkkinat- Julkiset hankinnat: Kyproksen on jatkettava julkaisemista, määräaikoja ja arviointielimiä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista ja ulotettava lainsäädäntö koskemaan paikallisviranomaisia ja julkisoikeudellisia yhteisöjä,- teollis- ja tekijänoikeudet: Kyproksen on yhdenmukaistettava ja saatettava voimaan tavaramerkkiä, tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskeva lainsäädäntö sekä tehostettava hallinnon toimintakykyä ja rahanväärentämisen vastaisia toimia erityisesti rajavalvontaa vahvistamalla,- tavaroiden vapaa liikkuvuus: Kyproksen on annettava standardointia ja sertifiointia koskevaa horisontaalista lainsäädäntöä, saatettava moottoriajoneuvoja, lääkkeitä, kemikaaleja, kosmeettisia valmisteita ja elintarvikkeiden hygieniavaatimuksia koskeva lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä, nopeutettava eurooppalaisten standardien käyttöönottoa ja vahvistettava hallintorakenteita erityisesti standardoinnin, sertifioinnin ja akkreditoinnin osalta sekä jatkettava uutta lähestymistapaa edustavien direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä,- pääomien vapaa liikkuvuus: Kyproksen on jatkettava pääomia koskevien keskipitkän ja pitkän aikavälin toimia säätelevien sääntöjen yhdenmukaistamista sekä lyhyen aikavälin toimien vapauttamisen valmistelua erityisesti ottamalla käyttöön markkinakorot,- kilpailu: Kyproksen on viimeisteltävä kilpailulainsäädäntönsä, yhdenmukaistettava valtiontukilainsäädäntöä ja lisättävä epäsuorien tukien avoimuutta,- televiestintä: Kyproksen on annettava uutta yhteisön säännöstön edellyttämää televiestintäalan lainsäädäntöä ja perustettava alan riippumaton sääntelyviranomainen,- verotus: Kyproksen on jatkettava alv-lainsäädännön yhdenmukaistamista rajoittamalla verottomuuden soveltamisalaa ja poistamalla offshore-yhtiöiden erityisjärjestelyt arvonlisäveron osalta, poistettava kaikki EU:sta peräisin olevien tuontitavaroiden syrjivät valmisteverot, otettava käyttöön veroton varasto järjestelmä ja valmisteveron alaisten tavaroiden vapaan liikkuvuuden järjestelmä sekä varmistettava, että uudet verotoimenpiteet ovat yritysverotuksen käytännesääntöjen periaatteiden mukaisia,- tulli: Kyproksen on otettava käyttöön liittymistä valmisteleva strategia tullilainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi ja nopeutettava alan tietokoneistamista.Maatalous- Kyproksen on valmistettava toimenpiteitä yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikkojen täytäntöönpanemiseksi sekä niiden edellyttämien hallintorakenteiden luomiseksi,- sen on jatkettava eläinlääkintä- ja kasvinsuojelulainsäädännön yhdenmukaistamista ja parannettava tarkastusjärjestelyjä, erityisesti tulevilla unionin ulkorajoilla.Kalastus- Kyproksen on jatkettava maan lipun alla purjehtivien kalastusalusten lupakäytäntöjä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista yhteisön säännöstön kanssa; tehostettava edelleen hallinnon toimintakykyä erityisesti kalastusalusten tarkastamisen ja valvonnan sekä erillisen kalastusalusrekisterin perustamisen alalla.Ympäristö- Kyproksen on saatettava ympäristövaikutusten arvioinnista annettu direktiivi kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistettava sen noudattaminen,- sen on laadittava strategia ja direktiivikohtainen ohjelma EU:n ympäristölainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, sen täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi,- sen on nopeutettava erityisesti veden laatua, jätehuoltoa ja ilman laatua koskevan yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä,- sen on laadittava (direktiivikohtainen) kustannusarvioihin sekä todellisiin julkisiin ja yksityisiin rahoituslähteisiin perustuva vuotuinen rahoitussuunnitelma.Työllisyys ja sosiaalikysymykset- Kyproksen on tuettava työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä yhteisön säännöstön omaksumiseksi ja täytäntöönpanemiseksi,- sen on vahvistettava hallinnon toimintakykyä työlainsäädännön, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen alalla,- sen on vahvistettava täytäntöönpanorakenteita työterveyden ja -turvallisuuden alalla (erityisesti työsuojeluhallinto).Liikenne- Kyproksen on yhdenmukaistettava meriliikennettä koskeva lainsäädäntö ja saatettava turvallisuusstandardit voimaan (laskettava Kyproksen lipun alla purjehtivien alusten korkeaa pysäyttämisastetta) sekä hyväksyttävä toimintasuunnitelma luokittelulaitosten valvomiseksi ja Kyproksen lipun alla purjehtivien alusten rekisterin tason parantamiseksi.Oikeus- ja sisäasiat- Kyproksen on annettava ja pantava täytäntöön yhteisön säännöstön mukainen turvapaikkalainsäädäntö,- sen on varmistettava, että offshore-pankkiala toimittaa säännöllisesti täydelliset tiedot toiminnastaan,- sen on nykyaikaistettava rajavalvontavälineistönsä, kehitettävä henkilöstön koulutusta laittoman maahanmuuton torjumiseksi ja jatkettava väärennettyjen asiakirjojen havaitsemistekniikoiden kehittämistä,- sen on ratifioitava keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva eurooppalainen yleissopimus ja sen pöytäkirja sekä lahjontaa koskeva eurooppalainen rikosoikeudellinen yleissopimus ja allekirjoitettava lahjontaa koskeva OECD:n sopimus,- sen on vahvistettava hallintorakenteita rahanpesun osalta, lisättävä rahanpesun torjuntayksikön voimavaroja erityisesti ehkäisytoimien osalta ja laajennettava yksikön strategiatoimintoja erityisesti keskuspankin ja muiden rahoituslaitosten toimittamien, epäilyttäviä liiketoimia koskevien tietojen osalta.Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien- Kyproksen on saatettava valmiiksi sisäistä ja ulkoista varainhoidon valvontaa koskeva lainsäädäntökehys, perustettava valtionhallinnon yhteyteen keskusyksikkö sisäisen tarkastuksen/valvonnan yhdenmukaistamiseksi, perustettava maksuja hoitavien elinten yhteyteen sisäisen tarkastuksen/valvonnan yksikköjä, sovellettava toiminnallista riippumattomuutta kansallisiin sisäisiin tarkastajiin/valvojiin sekä keskushallinnossa että hajautetulla tasolla, otettava käyttöön varainhoidon ennakkovalvonta, julkaistava sisäisen tarkastuksen käsikirja ja kehitettävä kirjausketju EU-varojen käytön valvomiseksi,- sen on ilmoitettava henkeä kohti laskettu bruttokansantuote EU:n menetelmää noudattaen.3.2 Keskipitkän aikavälin tavoitteetTaloudelliset arviointiperusteet- Kyproksen on pantava täytäntöön ohjelma yleishyödyllisiä laitoksia koskevan kilpailun vapauttamiseksi,- sen on saatettava loppuun erityisesti rahoitusalan rakenneuudistusohjelma,- sen on jatkettava suoria investointeja, kiinteistöinvestointeja, arvopaperikauppaa, rahoitusluottoja ja talletustilien avaamista ulkomailla koskevien pääomataseoperaatioiden vapauttamista ja sallittava ulkomaalaisomistus rahoituspalvelujen, öljynjalostuksen, matkailun ja kaupan aloilla,- sen on jatkettava toimia yritysten perustamis- ja kehittämisedellytysten parantamiseksi kiinnittämällä erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin,- sen on jatkettava toimia tekstiilialan rakenteen uudistamiseksi,- sen on otettava käyttöön vuotuinen julkisen talouden valvontamenettely, jolla pyritään saattamaan julkistaloutta ja erityisesti veronkantoa koskeva raportointi, seuranta ja valvonta EU:n menettelyjen mukaiseksi.Sisämarkkinat- Julkiset hankinnat: Kyproksen on poistettava paikallistuotantoa suosiva etuuskohtelulauseke vuoden 2002 loppuun mennessä,- yhtiöoikeus: Kyproksen on saatettava toinen ja kahdestoista yhtiöoikeusdirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä, jatkettava yhdenmukaistamista ensimmäisen, kolmannen ja kuudennen yhtiöoikeusdirektiivin osalta, pantava täytäntöön tasetta ja tuloslaskelmaa koskeva yhteisön säännöstö ja mukauduttava verottomia yksityisyrityksiä koskeviin EU:n kirjanpitosääntöihin,- tietosuoja: Kyproksen on annettava alan kansallinen lainsäädäntö ja perustettava riippumaton valvontaviranomainen,- tavaroiden vapaa liikkuvuus: Kyproksen on jatkettava lakisääteisiä mittoja, koneita, hissejä, rakennusalan tuotteita, kaasulaitteita, sähkölaitteita, lääkinnällisiä laitteita sekä henkilösuojaimia koskevan säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä viimeisteltävä uutta lähestymistapaa edustavien direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä,- pääomien vapaa liikkuvuus: Kyproksen on poistettava jäljellä olevat rajoitukset ja lupamenettelyt,- henkilöiden vapaa liikkuvuus: Kyproksen on saatettava loppuun tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen yhdenmukaistaminen,- kilpailu: Kyproksen on vahvistettava kilpailuviranomaisia ja varmistettava valtiontukilainsäädännön noudattaminen,- televiestintä: Kyproksen on vietävä sääntelykehyksen yhdenmukaistaminen loppuun erityisesti toimilupien, yhteenliittämisen, yleispalvelun, numeroinnin ja tietosuojan alalla, perustettava alan riippumaton sääntelyviranomainen vuoden 2002 loppuun mennessä ja lopetettava monopoliasema puhelintoiminnassa,- verotus: Kyproksen on saatettava alv-järjestelmän yhdenmukaistaminen loppuun, nostettava valmisteverokanta EU:n vähimmäistasolle, tarkistettava voimassa olevaa lainsäädäntöä ja varmistettava, että se vastaa yritysverotuksen käytännesääntöjä,- kuluttajansuoja: Kyproksen on jatkettava lainsäädännön yhdenmukaistamista sekä vahvistettava markkinoiden valvonta- ja täytäntöönpanoviranomaisia,- tulli: Kyproksen on nopeutettava lainsäädännön yhdenmukaistamista muun muassa ottamalla käyttöön taloudelliset ja yksinkertaistetut tullimenettelyt, vahvistettava institutionaalisia ja hallinnollisia toimintaedellytyksiä sekä jatkettava petosten ja lahjonnan vastaisia toimia.Maatalous- Kyproksen on jatkettava yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikkojen täytäntöönpanon valmistelua.Ympäristö- Kyproksen on vietävä loppuun yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä vahvistettava edelleen institutionaalisia ja hallinnollisia toimintaedellytyksiä ja valvontaa ympäristönsuojelun varmistamiseksi,- sen on pantava täytäntöön jätehuoltostrategia,- sen on sisällytettävä kestävän kehityksen periaatteet kaikkien muiden alojen politiikkojen määrittelyyn ja täytäntöönpanoon.Energia- Kyproksen on yhdenmukaistettava öljyvarastoja koskevat vaatimukset, sisällytettävä voimaloiden päästöjen rajoittamista samoin kuin lyijyttömän bensiinin ja vähärikkisen dieselöljyn käyttöä koskevat energia-alan kansalliset sääntelytavoitteet oikeudelliseen kehykseen ja parannettava energiatehokkuutta entisestään,- sen on valmistauduttava energian sisämarkkinoihin erityisesti sähkö- ja kaasudirektiivien osalta (mukaan lukien energian hintojen mukauttaminen kustannustasoon ja sääntelyviranomaisen perustaminen),- sen on jatkettava energiatehokkuuden parantamista.Työllisyys ja sosiaalikysymykset- Kyproksen on saatettava työterveyttä ja -turvallisuutta, työoikeutta, naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua ja kansanterveyttä koskeva EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön sekä vahvistettava näihin aloihin liittyviä ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen edellyttämiä hallintorakenteita,- sen on laadittava yhteisen työllisyyspolitiikkakatsauksen pohjalta kansallinen työllisyysstrategia myöhempää Euroopan työllisyysstrategiaan liittymistä silmällä pitäen.Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus- Kyproksen on laadittava taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva kansallinen toimintapolitiikka sisäisten erojen kaventamiseksi ja rakennerahastojen käyttöönoton valmistelemiseksi mukaan luettuina monivuotiset budjetointimenettelyt sekä rakenteiden luominen ennakko- ja jälkiarvioinnin seuraamiseksi.Liikenne- Kyproksen on saatettava tieliikennettä (markkinoille pääsy, liikenneturvallisuus, vaarallisten tavaroiden kuljetusta koskevat säännöt ja verotus), meriliikennettä sekä ilmailua (erityisesti lentoturvallisuus ja ilmaliikenteen hallinta) koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen loppuun ja pantava se täytäntöön.Oikeus- ja sisäasiat- Kyproksen on jatkettava lainvalvontaviranomaisten toiminnan tehostamista (henkilöstön määrä ja koulutus sekä varusteet) ja järjestäytyneen rikollisuuden, naisia ja lapsia sekä huumausaineita koskevan kaupan sekä korruption torjumista ja huolehdittava paremmasta lainvalvontaviranomaisten välisestä yhteensovittamisesta,- sen on jatkettava viisumilainsäädännön ja -käytännön asteittaista yhdenmukaistamista EU:n lainsäädäntöä ja käytäntöä vastaaviksi,- sen on varmistettava oikeudellista yhteistyötä koskevien kansainvälisten asiakirjojen tehokas soveltaminen, jolloin tulevat erityisesti kyseeseen keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva eurooppalainen yleissopimus ja sen lisäpöytäkirja, lahjontaa koskeva eurooppalainen rikosoikeudellinen yleissopimus sekä Haagin yleissopimukset riita-asiain oikeudenkäynnistä ja kansainvälisluonteisten oikeudenkäyntien helpottamisesta.Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien- Kyproksen on vahvistettava julkisen talouden varainhoidon valvontaa riittävän henkilöstön, koulutuksen ja välineiden avulla.4. OHJELMOINTINeljännen rahoituspöytäkirjan voimassaoloa (30. lokakuuta 1995 - 31. joulukuuta 1998) on jatkettu vuodella (vuoden 1999 loppuun). Se on (EIP:n lainoja lukuun ottamatta) ainoa EU:n rahoitusväline, josta tuetaan Kyproksen liittymistä valmistelevasta strategiasta johtuvia toimia.Vuonna 1998 varoja myönnettiin 4,65 miljoonaa euroa, ja vuonna 1999 niitä oli käytössä 5 miljoonaa euroa. Näiden kansallisten rahoitusosuuksien turvin Kypros voi myös rahoittaa osittain osallistumisensa yhteisön ohjelmiin, myös tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan.Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu määritetään sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen asetukseksi liittymistä valmistelevasta rahoituksesta.Vuodesta 2000 alkaen rahoitettavissa toimissa keskitytään yhteisön säännöstön käyttöönoton avustamiseen tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritettyjen painopistealueiden pohjalta sekä kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten välisen yhteisen toiminnan edistämiseen saarella.Kyprokselle voidaan myöntää EIP:n lainarahoitusta osana Euro-Välimeri-järjestelyjä ja liittymistä valmistelevan välinettä. Lisäksi Kyproksen ja EU:n välisen neljännen rahoituspöytäkirjan nojalla on EIP:n lainoja käytettävissä 50 miljoonan euron arvosta.5. EHDOLLISUUSHankkeiden rahoittamiseen myönnettävän yhteisön avun edellytyksenä on, että Kypros noudattaa assosiaatiosopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy ennen kaikkea tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden erityisten ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa vuonna 2000. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätökseen rahoitusavun keskeyttämisestä asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.6. VALVONTALiittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa seurataan assosiaatiosopimuksen puitteissa ja erityisesti assosiaatiokomitean toimesta. Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti.


Avis juridique important

|

31996D0253

96/253/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä maaliskuuta 1996, Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom mukauttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi

Virallinen lehti nro L 086 , 04/04/1996 s. 0072 - 0074

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 4 päivänä maaliskuuta 1996,Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom mukauttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi (96/253/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäneuvosto hyväksyi päätöksellä 94/268/Euratom (4) Euroopan atomienergiayhteisöä koskevan tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelman vuosiksi 1994-1998; kyseisen päätöksen 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tarpeellisena pidettävä määrä, jolla yhteisö osallistuu puiteohjelmaan, on 1 254 miljoonaa ecua, josta 617 miljoonaa ecua on ohjeellinen määrä kaudelle 1994-1996 ja 637 miljoonaa ecua ohjeellinen määrä kaudelle 1997-1998,kyseisen päätöksen 4 artiklan 1 kohdassa määrätään, että puiteohjelmaa mukautetaan tai täydennetään tilanteen kehityksen mukaisesti; Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi rahoitusta on tarpeen mukauttaa sekä siihen osoitettujen että sen kautta maksettujen yhteisön menojen kasvun vuoksi,Ruotsin kuningaskunta on jo osallistunut yhteisön tutkimustoimintaan hallitun lämpöydinfuusion ja säteilysuojelun alalla tutkimustoimintaan ohjatun "lisäsitoumukseksi" luokitellun rahoitusosuutensa perusteella kyseisen valtion kanssa tehtyjen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevien sopimusten nojalla,tässä päätöksessä rajoitutaan niihin rahoituksen määrien mukautuksiin, jotka Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen on tehnyt tarpeellisiksi, eikä sillä muuteta teknisiä ja tieteellisiä tavoitteita, painopisteitä, eri aloilla tapahtuvaa toimintaa, valintaperusteita koskevia ja muita neljännessä puiteohjelmassa yksilöityjä määräyksiä,tämän seurauksena puiteohjelman rahoittamiseen tarvittavaksi arvioitua määrää olisi korotettava ja lisämäärärahat olisi jaettava aiemmin vahvistetussa suhteessa puiteohjelman toiminta-alueiden kesken; tätä tasaisen lisäyksen periaatetta olisi myös sovellettava kaikkien puiteohjelmassa määrättyjen toimien täytäntöönpanoon puiteohjelman 2 artiklan mukaisesti, jatutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Eauroopan yhteisöjen neljännestä puiteohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1110/94/EY (5) ja yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta samana päivänä tehty päätös 94/268/Euratom on tehty samanaikaisesti ja samaksi kaudeksi; päätökset näiden kahden puiteohjelman mukauttamisesta on myös tehtävä samanaikaisesti ja samaksi kaudeksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Muutetan päätös 94/268/Euratom seuraavasti:1) korvataan 1 artiklan 3 kohdassa mainitut määrät seuraavasti:"1 254" määrällä "1 336""617" määrällä "769""637" määrällä "567" ja"1 359" määrällä "1 441";2) korvataan liite I tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 1996.Neuvoston puolestaP. BARATTAPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 142, 8.6.1995, s. 18(2) EYVL N:o C 249, 25.9.1995, s. 47(3) EYVL N:o C 256, 2.10.1995, s. 12(4) EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s. 31(5) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1LIITE "LIITE IPUITEOHJELMA (1994-1998):MÄÄRÄT JA OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31996D0613(02)

Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 1996, talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 169 , 13/06/1996 s. 0002 - 0002

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä toukokuuta 1996,talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä (96/C 169/02)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 195 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 20 päivänä syyskuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi 26 päivänä syyskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (1),sekä katsoo, ettäedellä mainitun komitean yhden jäsenen paikka on vapautunut 20 päivänä joulukuuta 1995 neuvoston tiedoksi saatetun Liam CONNELLANin eron johdosta, jaottaa huomioon Irlannin hallituksen 22 päivänä maaliskuuta 1996 esittämät ehdokkaat,saatuaan Euroopan yhteisöjen komission lausunnon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään Harry BYRNE talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Liam CONNELLANin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 1998.Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1996.Neuvoston puolestaP. BERSANIPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 257, 5.10.1994, s. 20


title: 2010/406/: Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2010 , yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja edellisistä EKR:ista rahoitetuista hankkeista vapautuneiden varojen osoittamisesta Sudanin heikko-osaisimman väestön tarpeisiin

text:
               22.7.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 189/14

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2010,
   yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja edellisistä EKR:ista rahoitetuista hankkeista vapautuneiden varojen osoittamisesta Sudanin heikko-osaisimman väestön tarpeisiin
   (2010/406/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sudanin hallitus päätti, ettei se ratifioi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettua kumppanuussopimusta (2), sellaisena kuin se on ensimmäisen kerran muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (3), ja se menetti näin kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) maaohjelmaan perustuvat 294,9 miljoonan euron kokonaismäärärahat, jotka pidetään nyt kymmenennessä EKR:ssa.

               (2)

               Sudanin nykyinen poliittinen tilanne sekä humanitaariset kriisit Darfurissa, Etelä-Sudanissa, Itä-Sudanissa ja siirtymäalueilla edellyttävät Euroopan unionilta vahvaa sitoutumista ja myös elintärkeän avun antamista Sudanin väestölle. Koska kymmenennen EKR:n rahoitusta ei ole saatavilla, tämä rahoitusvaje heikentää merkittävästi unionin mahdollisuuksia avustaa väestöä ja edistää maan vakauttamista, mikä voi puolestaan johtaa seurauksiin laajemmallakin alueella.

               (3)

               Jotta rahoitusvaje voitaisiin kattaa, olisi aiheellista käyttää yhdeksännestä EKR:sta ja edellisistä EKR:ista vapautuvia varoja.

               (4)

               Varat olisi osoitettava Sudanin heikko-osaisimman väestön tarpeisiin erityisesti sodasta kärsineillä alueilla, joihin kuuluvat Darfur, Etelä-Sudan, Itä-Sudan ja siirtymäalueet. Varat myönnetään komission antaman rahoituspäätöksen perusteella. Olisi säädettävä myös tukitoimenpiteiden kustannusten kattamisesta.

               (5)

               Varoja olisi hallinnoitava keskitetysti ja yhteistyössä ja yksinkertaisuuden vuoksi kymmenennen EKR:n täytäntöönpanojärjestelyjä noudattaen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja edellisistä EKR:ista rahoitetuista hankkeista vapautuneista varoista 150 miljoonan euron määrä osoitetaan Sudanin heikko-osaisimman väestön tarpeisiin; tästä määrästä komissio osoittaa 2 prosenttia tukimenoihin.
   2.   Näitä varoja hallinnoidaan keskitetysti ja yhteistyössä kymmenenteen EKR:oon sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä noudattaen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. LARUELLE

      (1)  EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (3)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.