Avis juridique important

|

32004D0278

2004/278/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä helmikuuta 2004, yhteisön kannasta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä maataloustuotteiden kauppaa koskevassa sopimuksessa olevan liitteen 4 lisäysten muuttamiseksi

Virallinen lehti nro L 087 , 25/03/2004 s. 0031 - 0049

Komission päätös,tehty 10 päivänä helmikuuta 2004,yhteisön kannasta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä maataloustuotteiden kauppaa koskevassa sopimuksessa olevan liitteen 4 lisäysten muuttamiseksi(2004/278/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon seitsemän sopimuksen tekemisestä Sveitsin valaliiton kanssa 4 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyn neuvoston ja, tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen osalta, komission päätöksen 2002/309/EY, Euratom(1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus (jäljempänä "maataloussopimus") tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.(2) Maataloussopimuksen 6 artiklalla perustetaan maatalouden sekakomitea, jonka tehtävänä on huolehtia maataloussopimuksen hallinnasta ja valvoa sen moitteetonta täytäntöönpanoa.(3) Maataloussopimuksen 11 artiklassa säädetään, että maatalouden sekakomitea voi päättää muuttaa sopimuksen liitteitä 1 ja 2 sekä sopimuksen muiden liitteiden lisäyksiä.(4) On määriteltävä lisäysten muuttamista koskeva yhteisön kanta, jota komission on noudatettava maatalouden sekakomiteassa.(5) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaYhteisön kanta, jota komission on noudatettava Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen 6 artiklalla perustetussa maatalouden sekakomiteassa, perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan maatalouden sekakomitean päätösluonnokseen.2 artiklaMaatalouden sekakomitean päätös on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2004.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 114, 30.4.2002, s. 1.LIITEEUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLISELLÄ MAATALOUSTUOTTEIDEN KAUPPAA KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN MAATALOUDEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2004tehty 17 päivänä helmikuuta 2004liitteen 4 lisäysten muuttamisesta(2004/.../EY)MAATALOUDEN SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen maataloustuotteiden kaupasta ja erityisesti sen 11 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.(2) Sopimuksen liitteellä 4 pyritään edistämään kasvinsuojelutoimenpiteiden kohteena olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tuotteiden kauppaa osapuolten välillä. Liitettä 4 täydennetään lisäyksillä, kuten sopimukseen liitetyssä, liitteen 4 täytäntöönpanoa koskevassa yhteisessä julistuksessa kuvataan (lukuun ottamatta lisäystä 5, joka hyväksyttiin sopimuksen tekemisen yhteydessä).(3) Tähän päätökseen liitetyssä tekstissä lisäysten aihealueet jaotellaan jäljempänä esitetyllä tavalla.(4) Päätöksen lisäyksessä 1 olevassa A kohdassa määritellään jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tuotteet, joiden osalta osapuolten samankaltainen lainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja joista osapuolet voivat käydä kauppaa käyttäen kasvipassia.(5) Päätöksen lisäyksessä 1 olevassa B kohdassa määritellään osapuolten alueiden ulkopuolelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tuotteet, joiden tuontia koskeva osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja joista voidaan käydä kauppaa osapuolten välillä käyttäen kasvipassia kyseisen lisäyksen A kohdassa mainittujen kasvien osalta ja vapaasti muiden kasvien osalta.(6) Päätöksen lisäyksessä 1 olevassa C kohdassa määritellään jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tuotteet, joiden osalta osapuolten lainsäädäntö on erilainen, eivätkä osapuolet tunnusta kasvipassia.(7) Osapuolten välinen kasvien, kasvituotteiden ja muiden tuotteiden, joita ei selvästi mainita lisäyksessä 1 ja joihin ei sovelleta kasvien terveyttä koskevia toimenpiteitä kummankaan osapuolen alueella, kauppa ilman kasvinsuojelutoimenpiteisiin liittyvää valvontaa (asiakirjatarkastukset, tunnistustarkastukset, kasvintarkastukset) on sallittu.(8) Lisäyksessä 2 määritellään osapuolten lainsäädäntö, jolla saavutetaan samanlainen suoja.(9) Lisäyksessä 3 määritellään kasvipasseja myöntävät viralliset laitokset.(10) Lisäyksessä 4 määritellään liitteessä 4 olevassa 4 artiklassa tarkoitetut alueet sekä niihin liittyvät erityisvaatimukset, joita molempien osapuolten on noudatettava.(11) Olisi muutettava lisäyksessä 5 olevia lainsäädäntöviitteitä neuvottelujen päättymisen jälkeen lainsäädännössä tapahtuneiden muutosten huomioonottamiseksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaKorvataan sopimuksen liitteen 4 lisäykset tämän päätöksen tekstillä.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2004.Allekirjoitettu Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2004.Maatalouden sekakomitean puolestaValtuuskuntien päällikötEuroopan yhteisön puolestaMichael ScannellSveitsin valaliiton puolestaChristian HäberliMaatalouden sekakomitean sihteeristön puolestaHans-Christian BeaumondLisäys 1KASVIT, KASVITUOTTEET JA MUUT TAVARATA. Jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten samankaltainen lainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja osapuolet tunnustavat kasvipassin1. Kasvit ja kasvituotteet1.1 Istutettaviksi tarkoitetut kasvit siemeniä lukuun ottamattaBeta vulgaris L.Humulus lupulus L.Prunus L., paitsi Prunus laurocerasus L. ja Prunus lusitanica L.1.2 Kasvit ja pölytykseen tarkoitettu siitepöly hedelmiä ja siemeniä lukuun ottamattaChaenomeles Lindl.Crataegus L.Cydonia Mill.Eriobotrya Lindl.Malus Mill.Mespilus L.Pyracantha Roem.Pyrus L.Sorbus L., paitsi Sorbus intermedia (Ehrh.) Pers.1.3 Istutettaviksi tarkoitetut rönsyjä tai mukuloita muodostavat kasvitSolanum L. ja niiden hybridit1.4 Kasvit lukuun ottamatta hedelmiäVitis L.1.5 Kasvit lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniäRhododendron spp., paitsi Rhododendron simsii Planch.Viburnum spp.1.6 Puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai lastuina, hakkeena, sahanpuruna tai puujätteenä oleva puutavaraa) joka on saatu kokonaan tai osittain seuraavista kasveista:Castanea Mill., lukuun ottamatta puuta, josta on poistettu kuori,Platanus L., myös puu, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa;jab) joka vastaa yhtä seuraavista kuvauksista:>TAULUKON PAIKKA>1.7 Puun erillinen kuoriCastanea Mill.2. Kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, jotka ovat sellaisten tuottajien tuottamia, jotka ovat valtuutettuja tuottamaan tuotteitaan niiden myymiseksi ammattimaisesti kasvintuotantoa harjoittaville henkilöille, muut kuin lopulliselle kuluttajalle tuotettavat valmiit kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, ja joiden osalta taataan, että niiden tuotanto on selvästi erillään muunlaisesta tuotannosta2.1 Istutettaviksi tarkoitetut kasvit siemeniä lukuun ottamattaAbies Mill.Apium graveolens L.Argyranthemum spp.Aster spp.Brassica spp.Castanea Mill.Cucumis spp.Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L. ja niiden hybriditExacum spp.Fragaria L.Gerbera Cass.Gypsophila L.Impatiens L.: kaikki Uudesta-Guineasta peräisin olevat hybridilajikkeetLactuca spp.Larix Mill.Leucanthemum L.Lupinus L.Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Picea A. Dietr.Pinus L.Platanus L.Populus L.Prunus laurocerasus L. ja Prunus lusitanica L.Pseudotsuga Carr.Quercus L.Rubus L.Spinacia L.Tanacetum L.Tsuga Carr.Verbena L.Muut ruohomaisten lajien kasvit lukuun ottamatta Gramineae-heimon kasveja, sipuleita, juurimukuloita, juurakoita ja mukuloita2.2 Istutettaviksi tarkoitetut kasvit siemeniä lukuun ottamattaSolanaceae, lukuun ottamatta 1.3 kohdassa tarkoitettuja kasveja2.3 Kasvit juurrutettuina tai kiinteässä tai mukana tulevassa kasvualustassaanAraceaeMarantaceaeMusaceaePersea spp.Strelitziaceae2.4 Istutettaviksi tarkoitetut siemenet ja sipulitAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium schoenoprasum L.2.5 Istutettaviksi tarkoitetut kasvitAllium porrum L.2.6 Istutettaviksi tarkoitetut sipulit ja mukulatCamassia Lindl.Chionodoxa Boiss.Crocus flavus Weston cv. Golden YellowGalanthus L.Galtonia candicans (Baker) DecneGladiolus Tourn. ex L.: kääpiölajikkeet ja niiden hybridit, kuten G. callianthus Marais, G. colvillei Sweet, G. nanus hort., G. ramosus hort. ja G. tubergenii hort.Hyacinthus L.Iris L.Ismene Herbert (= Hymenocallis Salisb.)Muscari Mill.Narcissus L.Ornithogalum L.Puschkinia AdamsScilla L.Tigridia Juss.Tulipa L.B. Osapuolten alueiden ulkopuolelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden tuontia koskeva osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja joista voidaan käydä kauppaa osapuolten välillä käyttäen kasvipassia tämän lisäyksen a kohdassa mainittujen kasvien osalta ja vapaasti muiden kasvien osalta1. Kaikki istutettaviksi tarkoitetut kasvit lukuun ottamatta siemeniä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän lisäyksen c kohdassa mainittuja kasveja2. Siemenet2.1 Argentiinasta, Australiasta, Boliviasta, Chilestä, Uudesta-Seelannista tai Uruguaysta peräisin olevat siemenetCruciferaeGramineae, paitsi Oryza spp.Trifolium spp.2.2 Siemenet, jotka eivät ole peräisin kummankaan osapuolen alueeltaAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium porrum L.Allium schoenoprasum L.Capsicum spp.Helianthus annuus L.Lycopersicon lycopersicum (L.) Karst. ex Farw.Medicago sativa L.Phaseolus L.Prunus L.Rubus L.Zea mays L.2.3 Afganistanista, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Irakista, Meksikosta, Nepalista, Pakistanista tai Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat siemenetTriticumSecaleX Triticosecale3. Kasvinosat hedelmiä ja siemeniä lukuun ottamattaAcer saccharum Marsh., joka on peräisin jostakin Pohjois-Amerikan maastaApium graveolens L. (lehtivihannekset)Aster spp., jotka ovat peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Castanea Mill.Havupuut (Coniferales)Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L.Eryngium L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Gypsophila L.Hypericum L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Lisianthus L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Ocimum L. (lehtivihannekset)Orchidaceae (leikkokukat)Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Populus L.Prunus L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaRhododendron spp., paitsi Rhododendron simsii Planch.Rosa L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Quercus L.Solidago L.Trachelium L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista (leikkokukat)Viburnum spp.4. HedelmätAnnona L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaCydonia L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaDiospyros L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaMalus Mill., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaMangifera L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaMomordica L.Passiflora L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaPrunus L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaPsidium L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaPyrus L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaRibes L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaSolanum melongena L.Syzygium Gaertn., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maistaVaccinium L., joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista5. Muut kuin istutettaviksi tarkoitetut mukulatSolanum tuberosum L.6. Puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai lastuina, hakkeena, sahanpuruna tai puujätteenä oleva puutavaraa) joka on saatu kokonaan tai osittain seuraavista kasveista:- Castanea Mill.- Castanea Mill., Quercus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa ja joka on peräisin Pohjois-Amerikan maista- havupuut (Coniferales), muut kuin Pinus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa ja joka on peräisin Euroopan ulkopuolisista maista- Platanus L., Pinus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa- Populus L., Amerikan mantereen maista- Acer saccharum Marsh., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa ja joka on peräisin jostakin Pohjois-Amerikan maasta;jab) joka vastaa yhtä seuraavista kuvauksista:>TAULUKON PAIKKA>Kuormalavoihin ja laatikkokuormalavoihin (CN-koodi ex 4415 20 ) sovelletaan poikkeusta, jos ne vastaavat "UIC-Pallets" -standardia ja ovat sen mukaisesti merkityt.7. Maa-aines ja kasvualustaa) Maa-aines ja kasvualusta sellaisenaan, kun se koostuu kokonaan tai osittain maa-aineksesta tai kiinteistä orgaanisista aineista kuten kasvinosista, humuksesta turve ja puunkuori mukaan luettuina, lukuun ottamatta yksinomaan turpeesta koostuvaa maa-ainesta.b) Kiinteästi tai muuten kasvien mukana oleva maa-aines ja kasvualusta, joka koostuu kokonaan tai osittain a kohdassa määritellyistä aineksista taikka osittain mistä tahansa kiinteästä epäorgaanisesta aineesta, jotka on tarkoitettu kasvien viljelyalustaksi ja joiden alkuperämaa on jokin seuraavista:- Turkki,- Valko-Venäjä, Viro, Georgia, Latvia, Liettua, Moldova, Venäjä ja Ukraina,- Euroopan ulkopuoliset maat lukuun ottamatta Algeriaa, Egyptiä, Israelia, Libyaa, Marokkoa ja Tunisiaa.8. Irrallinen kuori- Havupuuta (Coniferales)9. Afganistanista, etelä-afrikasta, intiasta, irakista, meksikosta, nepalista, pakistanista tai amerikan yhdysvalloista peräisin olevien viljakasvien siemenetTriticumSecaleX TriticosecaleC. Jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten lainsäädäntö on erilainen, eivätkä osapuolet tunnusta kasvipassia1. Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan johonkin yhteisön jäsenvaltioon1.1 Istutettaviksi tarkoitetut kasvit lukuun ottamatta siemeniäClausena Burm. f.Murraya Koenig ex L.Palmae, lukuun ottamatta Algeriasta ja Marokosta peräisin olevia Phoenix-lajeja1.2 Kasvinosat lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniäPhoenix spp.1.3 SiemenetOryza spp.1.4 HedelmätCitrus L. ja niiden hybriditFortunella Swingle ja niiden hybriditPoncirus Raf. ja niiden hybridit2. Jostakin yhteisön jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan sveitsiin3. Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti yhteisön jäsenvaltioihin on kielletty3.1 Kasvit lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniäCitrus L. ja niiden hybriditFortunella Swingle ja niiden hybriditPhoenix spp., jotka ovat peräisin Algeriasta ja MarokostaPoncirus Raf. ja niiden hybridit4. Jostakin yhteisön jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti sveitsiin on kielletty4.1 KasvitCotoneaster Ehrh.Stranvaesia Lindl.Lisäys 2LAINSÄÄDÄNTÖEuroopan yhteisön säännökset- Neuvoston direktiivi 69/464/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, perunasyövän torjunnasta- Neuvoston direktiivi 69/465/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, keltaisen peruna-ankeroisen torjunnasta- Neuvoston direktiivi 69/466/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, hirmukilpikirvan torjunnasta- Neuvoston direktiivi 74/647/ETY, annettu 9 päivänä joulukuuta 1974, neilikkakääriäisten torjunnasta- Komission päätös 91/261/ETY, tehty 2 päivänä toukokuuta 1991, Australian tunnustamisesta vapaaksi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. -kasvintuhoajasta- Komission direktiivi 92/70/ETY, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1992, suojeltujen alueiden tunnustamiseen yhteisössä liittyvää tietojen keruuta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä- Komission direktiivi 92/90/ETY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjen sellaisten velvoitteiden vahvistamisesta, jotka kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuottajien ja tuojien on täytettävä, sekä heidän rekisteröintiään koskevista yksityiskohtaisista säännöistä- Komission direktiivi 92/105/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1992, tiettyjä kasveja, kasvituotteita tai muita tavaroita yhteisön sisällä kuljetettaessa käytettävien kasvipassien standardoinnista ja kasvipassien myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta sekä niiden korvaamiseen liittyvistä edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä- Komission päätös 93/359/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin- Komission päätös 93/360/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin- Komission päätös 93/365/ETY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa lämpökäsiteltyä havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä lämpökäsiteltyyn puutavaraan sovellettavaa merkitsemisjärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä- Komission päätös 93/422/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista- Komission päätös 93/423/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista- Komission direktiivi 93/50/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, tietyistä sellaisista neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa A osassa luettelemattomista kasveista, joiden tuotantoalueilla sijaitsevat näiden kasvien tuottajat, varastot tai lähetyskeskukset on kirjattava viralliseen rekisteriin- Komission direktiivi 93/51/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, sääntöjen vahvistamisesta tiettyjen kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden jonkin suojellun alueen kautta liikkumisen osalta ja näiden tällaiselta suojellulta alueelta peräisin olevien ja sen sisällä liikkuvien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden liikkumisen osalta- Neuvoston direktiivi 93/85/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1993, perunan vaalean rengasmädän torjunnasta- Komission direktiivi 94/3/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1994, kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä- Komission direktiivi 95/44/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1995, edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteissä I-V lueteltuja tiettyjä haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille taikka siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai lajikevalintatyötä varten, muutettu viimeksi 25 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyllä direktiivillä 97/46/EY- Komission päätös 97/5/EY, tehty 12 päivänä joulukuuta 1996, Unkarin tunnustamisesta vapaaksi Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -taudinaiheuttajasta- Komission direktiivi 98/22/EY, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1998, kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden tai muiden tuotteiden terveystarkastusten suorittamista yhteisössä muissa tarkastuspaikoissa kuin määränpäässä koskevista vähimmäisedellytyksistä- Neuvoston direktiivi 98/57/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan torjunnasta- Komission päätös 98/83/EY, tehty 8 päivänä tammikuuta 1998, tiettyjen kolmansien maiden ja tiettyjen kolmansien maiden alueiden tunnustamisesta vapaaksi (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Xanthomonas campestris-, Cercospora angolensis- Carv. &  Mendes- tai (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Guignardia citricarpa Kiely -kannoista, muutettu viimeksi 25 päivänä helmikuuta 2003 tehdyllä päätöksellä 2003/129/EY- Komission päätös 98/109/EY, tehty 2 päivänä helmikuuta 1998, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti kiireellisiä toimenpiteitä Thrips palmi Karny -kasvintuhoojan leviämisen estämiseksi Thaimaan osalta- Komission päätös 1999/355/EY, tehty 26 päivänä toukokuuta 1999, Kiinaa (Hongkongia lukuun ottamatta) koskevista kiireellisistä toimenpiteistä Anoplophora glabripennis (Motschulsky) -organismin leviämisen estämiseksi, muutettu viimeksi 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyllä päätöksellä 1999/516/EY- Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä, muutettu viimeksi 4 päivänä joulukuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/116/EY- Komission päätös 2001/218/EY, tehty 12 päivänä maaliskuuta 2001, jäsenvaltioille esitetystä vaatimuksesta toteuttaa väliaikaisia lisätoimenpiteitä Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. -puuntuhoojan (mäntyankeroisen) leviämisen estämiseksi muilla kuin sellaisilla Portugalin alueilla, joista tiedetään, ettei sitä esiinny niillä, muutettu viimeksi 24 päivänä helmikuuta 2003 tehdyllä päätöksellä 2003/127/EY- Komission päätös 2001/219/EY, tehty 12 päivänä maaliskuuta 2001, Kanadasta, Kiinasta, Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevasta kokonaan tai osittain käsittelemättömästä havupuusta koostuvia päällyksiä koskevista väliaikaisista hätätoimenpiteistä- Komission päätös 2001/575/EY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2001, Slovakian ja Slovenian tunnustamisesta vapaiksi Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -organismista- Komission päätös 2002/360/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 2002, Itävallan Anoplophora glabripennis (Motschulsky) -organismin kulkeutumiselta suojautumiseksi toteuttamiin toimenpiteisiin tehtävistä muutoksista- Komission päätös 2002/674/EY, tehty 22 päivänä elokuuta 2002, Slovakian toteamisesta vapaaksi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. -organismista- Komission päätös 2002/757/EY, tehty 19 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisista kiireellisistä kasvinsuojelutoimenpiteistä Phytophthora ramorum Werres, De Cock &  Man in 't Veld sp. nov. -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi- Komission päätös 2003/64/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2003, väliaikaisista toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi istutettaviksi tarkoitettujen tomaatintaimien osalta- Komission päätös 2003/450/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2003, Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -organismin torjumista koskevien Tsekin säännösten tunnustamisesta yhteisön säännöksiä vastaaviksiSveitsin säännökset:- 28 päivänä helmikuuta 2001 annettu asetus kasvinsuojelusta (Ordinance on plant protection) (RO 2001 1191), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 26 päivänä marraskuuta 2003 (RO 2003 4925).- 15 päivänä huhtikuuta 2002 annettu talousministeriön asetus kielletyistä kasveista (Ordinance of the DFE on prohibited plants) (RO 2002 1098).- ... annettu maatalousviraston asetus väliaikaisista kasvinsuojelutoimenpiteistä (OFAG ordinance on temporary plant-healt measures) (RO 2003 ....)Lisäys 3KASVIPASSEJA MYÖNTÄVÄT VIRALLISET LAITOKSETEuroopan yhteisöBELGIAAgence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaireAdministration du contrôle de la production végétale primaireWTC III, 24e étageBoulevard Simon Bolivar 30B-1000 BRUXELLESTéléphone (32-2) 208 50 48Télécopieur (32-2) 208 51 70Federaal Agentschap voor de Veiligheid van de VoedselketenBestuur Controle Primaire Productie Plantaardige sectorWTC III, 24e verdiepingSimon Bolivarlaan, 30B-1000 BrusselTel. (32-2) 208 50 48Fax (32-2) 208 51 70TANSKAMinisteriet for Fødevarer, Landbrug og FiskeriPlantedirektoratetSkovbrynet 20DK-2800 LyngbyTel. (45) 45 26 36 00Fax (45) 45 26 36 13SAKSA>TAULUKON PAIKKA>KREIKKAMinistry of AgricultureDirectorate of Plant Produce ProtectionDivision of Phytosanitary Control3-5, Ippokratous Str.EL-10164 AthensTel. (30-210) 361 53 94Fax (30-210) 361 71 03ESPANJAMinisterio de Agricultura, Pesca y AlimentaciónDirección General de AgriculturaSubdirección General de Sanidad VegetalC/ Alfonso XII 62E-28014 MadridTel.: (34) 913 47 82 54Fax: (34) 913 47 82 63>TAULUKON PAIKKA>RANSKAMinistère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires ruralesDirection générale de l'alimentationSous-direction de la Qualité et de la Protection des végétaux251, Rue de VaugirardF-75732 Paris Cedex 15Téléphone (33-1) 495 581 53Télécopieur (33-1) 495 559 49IRLANTIDepartment of Agriculture and FoodHorticulture and Plant Health DivisionMaynooth Business CampusMaynooth Co. KildareIrelandTel. (353-1) 505 33 54Fax (353-1) 505 35 64ITALIAMinistero delle Politiche agricole e forestali (MiPAF)Servizio FitosanitarioVia XX Settembre 20I-00187 RomaTel. (39-06) 46 65 60 98Fax (39-06) 481 46 28LUXEMBURGMinistère de l'agricultureASTA16, route d'Esch - BP 1904L-1019 LuxembourgTéléphone (352) 45 71 72-218Télécopieur (352) 45 71 72-340ALANKOMAATMinisterie van Landbouw, Natuur en VoedselkwaliteitPlantenziektekundige DienstGeertjesweg 15 - Postbus 91026700 HC WageningenNederlandTel. (31-317) 49 69 11Fax (31-317) 42 17 01ITÄVALTA>TAULUKON PAIKKA>PORTUGALIDirecção-Geral de Protecção das CulturasQuinta do MarquêsP-2780-155 OeirasTel.: (351-21) 446 40 50Fax: (351-21) 442 06 16SUOMI/FINLANDPlant Production Inspection Centre (KTTK)Plant Protection DepartmentPO Box 42FIN-00501 HelsinkiPuh. (358-9) 5765 111Faksi (358-9) 5765 2734RUOTSISwedish Board of AgriculturePlant Protection ServiceS-5182 JönköpingTel. (46-36) 15 50 00Fax (46-36) 12 25 22YHDISTYNYT KUNINGASKUNTADepartment for Environment, Food and Rural AffairsPlant Health DivisionFoss House, King's Pool1-2 Peasholme GreenYork YO I 7PXUnited KingdomTel. (44-190) 445 51 61Fax (44-190) 445 51 63Scottish Executive Environment and Rural Affairs Dept. (SEERAD)Pentland House47 Robb's LoanEdinburgh EH14 1TWUnited KingdomNational Assembly for WalesAnimal and Plant Health DivisionWelsh Assembly GovernmentCrown BuildingsCathays ParkCardiff CF10 3NQUnited KingdomDepartment of Agriculture and Rural Developments (DARD)Dundonald HouseUpper Newtonards RoadBelfast BT4 3SBUnited KingdomDepartment of Agriculture and FisheriesPO Box 327Howard Davis FarmTrinityJersey JE4 8UFUnited KingdomChief Executive OfficerCommittee for HorticultureRaymond Falla House, PO Box 459Longue Rue (Burnt Lane)St. Martin'sGuernsey GY1 6AFUnited KingdomMinistry of AgricultureKnockaloe PeelIsle of Man IM5 3AJUnited KingdomForestry Commission231 Corstorphine RoadEdinburgh EH12 7ATUnited KingdomSVEITSIOffice fédéral de l'agricultureService phytosanitaire fédéralCH-3003 BerneTéléphone (41-31) 322 25 50Télécopieur (41-31) 322 26 34Lisäys 4EDELLÄ 4 ARTIKLASSA TARKOITETUT ALUEET JA NIIHIN LIITTYVÄT ERITYISVAATIMUKSETEdellä 4 artiklassa tarkoitetut alueet ja niihin liittyvät erityisvaatimukset, joita osapuolten on noudatettava, määritellään seuraavassa mainituissa kummankin osapuolen säädöksissä ja hallinnollisissa määräyksissä.Euroopan yhteisön säädökset:Komission direktiivi 2001/32/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2001, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi ja direktiivin 92/76/ETY muuttamisesta, muutettu viimeksi 4 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä direktiivillä 2003/46/EY.Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä, muutettu viimeksi 4 päivänä joulukuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/116/EY.Sveitsin säädökset:Ordonnance du 28 février 2001 sur la protection des végétaux (28 päivänä helmikuuta 2001 annettu asetus kasvinsuojelusta), liitteessä 4 oleva B osa (RO 2001 1191), muutettu viimeksi 26 päivänä marraskuuta 2003 (RO 2003 4925).Lisäys 5TIETOJEN VAIHTOTiedot, joihin viitataan 9 artiklan 1 kohdassa, ovat seuraavat:- kolmansista maista tai sopimuspuolten alueiden jostakin osasta tulevien välittömästi kasvien terveyttä uhkaavien lähetysten tai haitallisten organismien pysäyttämistä koskevat ilmoitukset, joista säädetään direktiivissä 94/3/EY,- direktiivin 2000/29/EY 16 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset.


title: 2014/625/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014 , vastuuvapauden myöntämisestä ENIAC-yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012

text:
               5.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 266/324

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
   vastuuvapauden myöntämisestä ENIAC-yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012
   (2014/625/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon ENIAC-yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2012,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen ENIAC-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2012 sekä yhteisyrityksen vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2014 antaman suosituksen (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta 20. joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 72/2008 (4) ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5),

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (6) ja erityisesti sen 108 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0204/2014),

               1.

               myöntää ENIAC-yhteisyrityksen toimitusjohtajalle vastuuvapauden yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2012;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman ENIAC-yhteisyrityksen toimitusjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 369, 17.12.2013, s. 18.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

42002D0234

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 27 päivänä helmikuuta 2002, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta - Lausumat

Virallinen lehti nro L 079 , 22/03/2002 s. 0042 - 0060

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös,tehty 27 päivänä helmikuuta 2002,EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta(2002/234/EHTY)NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkakatsovat seuraavaa:(1) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002 ja omistusoikeus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoihin palautuu jäsenvaltioille.(2) Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että niiden lopullisena tavoitteena on Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varojen siirtäminen Euroopan yhteisölle (EY) ja yhteisen tutkimusrahaston perustaminen hiili- ja terästeollisuuteen liittyviä aloja varten. Tässä yhteydessä viitataan 16 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätöslauselmaan sekä neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 20 päivänä heinäkuuta 1998 ja 21 päivänä kesäkuuta 1999 antamiin päätöslauselmiin. Jäsenvaltiot pyrkivät edelleen tähän tavoitteeseen.(3) Jotta voitaisiin varmistaa väliaikaisesti ja ennen siirtoa EHTY:n varojen ja vastuiden asianmukainen hoitaminen 24 päivästä heinäkuuta 2002, komissiolle olisi annettava tehtäväksi kyseisten varojen hoitaminen. Varojen väheneminen tämän väliaikaisen varojen hoitamisen aikana ei voi aiheuttaa jäsenvaltioille mitään ylimääräistä vastuuta.(4) Komissio on ehdottanut EY:lle tapahtuvan varojen siirtämisen yhteydessä, että sen olisi hoidettava EHTY:n varoja erityissääntöjen mukaisesti. Näitä sääntöjä olisi sovellettava sisältönsä osalta myös tämän päätöksen yhteydessä tarvittavan johdonmukaisuuden varmistamiseksi tämän päätöksen hallitustenväliseen luonteeseen kuitenkaan vaikuttamatta.(5) Euroopan parlamenttia on kuultu sovellettavista erityissäännöistä.(6) EHTY:n varojen onnistunut hoitaminen edellyttää taloudellisten toimijoiden luottamusta, joka syntyy muun muassa oikeudelliseen tilanteeseen liittyvästä pitkän aikavälin ennustettavuudesta.(7) Näin ollen on aiheellista säätää EHTY:n varojen väliaikaisesta hoitamisesta tämän päätöksen säännösten mukaisesti,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla1. Euroopan komissio hoitaa jäsenvaltioiden puolesta 24 päivästä heinäkuuta 2002 EHTY:n kaikkia varoja ja vastuita, jotka sillä on 23 päivänä heinäkuuta 2002.2. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 23 päivänä heinäkuuta 2002 päätetyssä taseessa oleva nettovarallisuus, lisättynä tai vähennettynä mahdollisilla selvitystoimista aiheutuvilla määrillä, muodostaa hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tarkoitetut varat, joista käytetään nimitystä "EHTY:n selvityksessä olevat varat". Selvityksen jälkeen varoista käytetään nimitystä "hiili- ja terästutkimusrahaston varat".3. Näistä varoista kertyvät tulot, joista käytetään nimitystä "hiili- ja terästutkimusrahasto", käytetään yksinomaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tämän päätöksen säännösten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisesti.2 artiklaLiitteiden I, II ja III säännökset ovat erottamaton osa tätä päätöstä.3 artiklaJollei tässä päätöksessä toisin säädetä, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin komission tämän päätöksen mukaisesti toteuttamiin toimiin.4 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 24 päivästä heinäkuuta 2002 ja sen soveltaminen päättyy päivänä, jona EHTY:n varat ja vastuut on siirretty Euroopan yhteisölle.Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2002.PuheenjohtajaF. J. Conde de SaroLIITE ITämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet1 kohta1. Komission tehtävänä on saattaa loppuun ne Euroopan hiili- ja teräsyhteisön rahoitustoimet, jotka ovat kesken EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyessä. Jos EHTY:n velallinen laiminlyö velvollisuutensa toimien selvityksen aikana, tästä aiheutuvat menetykset korvataan ensisijaisesti olemassa olevasta pääomasta ja vasta sen jälkeen kyseisen vuoden tuloista. Ennen minkäänlaisten vaatimusten esittämistä EHTY:n maksukyvytöntä velallista vastaan komission on käytettävä kaikki keinot mukaan lukien olemassa olevat vakuudet (kiinnitykset, takaukset, pankkitakuut ja muut vastaavat). Komission on varattava oikeus kaikkiin mahdollisiin toimiin, mikäli velallinen tulee uudelleen maksukykyiseksi.2. Selvitys tehdään kyseisiin toimiin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti soveltaen yhteisön toimielimille annettuja valtuuksia ja etuoikeuksia EHTY:n perustamissopimuksen ja 23 päivänä heinäkuuta 2002 voimassa olevan johdetun oikeuden mukaan.2 kohtaKomissio hoitaa varoja siten, että varmistetaan tuotto pitkällä aikavälillä. Käytettävissä olevien varojen sijoittamisessa on pyrittävä suurimpaan mahdolliseen turvallisesti saavutettavissa olevaan tuottoon.3 kohta1. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista selvitystoimista ja 2 kohdassa tarkoitetuista sijoitustoimista laaditaan vuosittain tuloslaskelma, tase ja rahoituskertomus erillään muiden yhteisöjen muista rahoitustoimista. Nämä rahoitusasiakirjat liitetään niihin asiakirjoihin, jotka komissio laatii vuosittain EY:n perustamissopimuksen 275 artiklan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen nojalla.2. Edellä 3 kohdan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan vastaavasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen valvontaa ja vastuuvapauden myöntämistä koskevaa toimivaltaa sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa.4 kohta1. Nettotulot 2 kohdassa tarkoitetusta sijoitustoiminnasta otetaan tuloina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Nämä tulot sidotaan käyttötarkoitukseensa, joka on tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolisten tutkimushankkeiden rahoittaminen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla. Varat muodostavat hiili- ja terästutkimusrahaston. Komissio vastaa rahaston hoidosta.2. Edellä 4 kohdan 1 kohdassa tarkoitetuista tuloista jaetaan hiilialan tutkimukselle 27,2 prosenttia ja teräsalan tutkimukselle 72,8 prosenttia. Neuvosto muuttaa tarvittaessa yksimielisesti komission ehdotuksesta määrärahojen jakautumista hiili- ja teräsalan tutkimuksen kesken.3. Käyttämättä jääneet tulot sekä näihin tuloihin liittyvät määrärahat, jotka ovat käytettävissä tietyn varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä, siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavaan varainhoitovuoteen. Näitä määrärahoja ei saa siirtää talousarvion muihin budjettikohtiin.4. Rauenneita sitoumuksia vastaavat talousarviomäärärahat raukeavat ilman eri toimenpidettä kunkin varainhoitovuoden lopussa. Tällaisten raukeamisten vuoksi vapautuneita sitoumuksia varten tehtyjen varausten määrä merkitään 3 kohdan 1 kohdassa tarkoitettuun taseeseen ja tuloslaskelmaan siten, että ne palautuvat aluksi EHTY:n selvityksessä oleviin varoihin ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoihin. Takaisinperityt määrät merkitään samalla tavoin taseeseen ja tuloslaskelmaan.5 kohta1. Vuoden n + 2 tutkimushankkeiden rahoittamiseen käytettävät nettotulot merkitään vuoden n EHTY:n selvityksessä olevien varojen taseeseen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen taseeseen.2. Rahoitusmarkkinoiden kehityksestä mahdollisesti aiheutuvien tutkimusrahoituksen määrän vaihteluiden minimoimiseksi sovelletaan tasauslaskelmia ja perustetaan varaus ennakoimattomia menoja varten. Tasauslaskelmia ja ennakoimattomia menoja varten perustettavan varauksen määrän määrittämistä selvitetään tarkemmin erittelyssä.6 kohtaKomissio siirtää Euroopan unionin yleiseen talousarvioon rahaston pääomavarannosta vuotta kohti suhteessa kuluneeseen aikaan 3,3 miljoonan euron kertamaksun kattaakseen ne hallintomenot, jotka aiheutuvat tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien selvityksestä, sijoittamisesta ja hoitamisesta ja jotka vastaavat Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn sopimuksen 20 artiklassa tarkoitettuja menoja, joiden määrää muutettiin 21 päivänä marraskuuta 1977 tehdyllä neuvoston päätöksellä.7 kohtaKomissio määrittää EHTY:n varallisuuden ja vastuiden määrän lopputaseessa 23 päivänä heinäkuuta 2002.Liitettä I koskeva erittelyMenettelyt nettotulojen määrän määrittämiseksi niiden kohdentamiseksi hiili- ja terästutkimusrahastoon1. JOHDANTOTutkimushankkeiden rahoittamiseen käytettävät nettotulot vastaavat EHTY:n selvityksessä olevien varojen vuotuista nettotulosta ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen vuotuista nettotulosta. Vuoden n+2 hiili- ja terästutkimuksen rahoitus määritetään vuoden n tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä ottamalla huomioon puolet nettotuloksen kasvusta tai supistumisesta suhteessa hiili- ja terästutkimuksen rahoituksen viimeksi todettuun tasoon.2. MÄÄRITELMÄTn: viitevuosiRn: varainhoitovuoden n nettotulosPn: varaus vuoden n ennakoimattomia menoja vartenDn + 1: vuoden n + 1 tutkimusmäärärahat (määritellään vuoden n - 1 tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä)Dn + 2: vuoden n + 2 tutkimusmäärärahat3. LASKUKAAVATEnnakoimattomia menoja varten tehtävän varauksen määrä ja vuoden n + 2 tutkimusmäärärahojen määrä, jotka merkitään vuoden n taseeseen, lasketaan seuraavien kaavojen perusteella:3.1. Varaus ennakoimattomia menoja varten:>VIITTAUS KAAVIOON>3.2. Vuoden n + 2 tutkimusmäärärahat (pyöristettynä lähimpään sataan tuhanteen euroon. Jos laskelmien tulos on täsmälleen kahden tasaluvun puolivälissä, se pyöristetään ylempään sataan tuhanteen):>VIITTAUS KAAVIOON>Tapauksesta riippuen pyöristämiseen tarvittava määrä otetaan ennakoimattomien menojen varauksesta tai siitä aiheutuva tuotto lisätään ennakoimattomien menojen varaukseen.LIITE IIMonivuotiset taloudelliset suuntaviivat EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten1 kohtaMonivuotiset taloudelliset suuntaviivat, jäljempänä "taloudelliset suuntaviivat", EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten ovat erittelyssä.2 kohtaTaloudellisia suuntaviivoja tarkistetaan ja täydennetään tarvittaessa joka viides vuosi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007. Tätä varten komissio arvioi viimeistään kunkin viisivuotiskauden viimeisen vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana taloudellisten suuntaviivojen toimivuuden ja tehokkuuden sekä ehdottaa asiaankuuluvia muutoksia.Jos komissio katsoo olevan asianmukaista, se voi tehdä tällaisen arvioinnin ja toimittaa neuvostolle ehdotuksia asiaankuuluviksi muutoksiksi ennen kunkin viisivuotiskauden päättymistä.Liitettä II koskeva erittelyTaloudelliset suuntaviivat EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten1. VAROJEN KÄYTTÖa) EHTY:n selvityksessä olevia varoja, mukaan lukien sen lainakanta ja sijoitukset, on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin.b) Sikäli kuin EHTY:n selvityksessä olevia varoja ei tarvita a alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.c) Hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.2. VAROJEN JAKAMINENEdellä olevan 1 kohdan mukaisesti komissio jakaa varat seuraaviin kolmeen luokkaan:a) varannot, joilla vakuutetaan EHTY:n velkojat siitä, että kaikki sen jäljellä olevat lainat korkoineen maksetaan täysimääräisinä niiden eräpäivänä, jotta velallinen voi säilyttää luottokelpoisuusluokituksen AAA tai sitä vastaavan luokituksen;b) varat, joilla taataan ennen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä EHTY:n toimintatalousarviossa oikeudellisesti sidottujen määrien hoitaminen;c) varat, joita ei enää tarvita edellä mainittuihin tarkoituksiin (koska lainoja on lyhennetty tai korkoja maksettu varantoja käyttämättä tai talousarvion velvoitteiden mahdollisen peruuntumisen vuoksi), kohdennetaan sijoitusluokkiin.3. SIJOITUSLUOKATEdellä 2 kohdassa tarkoitetut varat on sijoitettava siten, että ne ovat tarvittaessa käytettävissä mutta antavat parhaan saatavilla olevan tuoton säilyttäen samalla korkeatasoisen turvallisuuden ja vakauden pitkällä aikavälillä.a) Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sijoitukset sallitaan ainoastaan seuraaviin omaisuusluokkiin:i) määräaikaistalletukset hyväksytyissä pankeissa;ii) hyväksyttyjen pankkien liikkeeseen laskemat tai muiden hyväksyttyä tyyppiä olevien tahojen liikkeeseen laskemat rahamarkkinainstrumentit, joiden maturiteetti on alle vuoden;iii) kiinteä- ja vaihtuvakorkoiset joukkovelkakirjat, joiden laina-aika on enintään 10 vuotta, edellyttäen että ne on laskenut liikkeeseen hyväksyttyä tyyppiä oleva liikkeeseenlaskija;iv) osuudet hyväksyttyihin yhteissijoitusrahastoihin, edellyttäen että sijoituksia tehdään vain rahastoihin, jotka pyrkivät seuraamaan jonkin rahoitusindeksin kehitystä; nämä sijoitukset ovat sallittuja vain 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen sijoitusten osalta;b) Komissio voi myös toteuttaa seuraavia toimia a alakohdassa tarkoitettujen omaisuusluokkien osalta:i) takaisinosto- ja käänteiset takaisinostosopimukset edellyttäen, että vastapuolella on lupa kyseisiin liiketoimiin, ja edellyttäen, että- tällaisten sopimusten perusteella hallussa olevia arvopapereita ei saa myydä edelleen ennen sopimuksen päättymistä muille kuin toiselle sopimuspuolelle ja että- komissio voi ostaa takaisin sopimuksen päättyessä mahdollisesti myymänsä arvopaperit;ii) joukkovelkakirjojen lainaus, mutta ainoastaan tunnustettujen selvitysjärjestelmien kuten CLEARSTREAMin ja EUROCLEARin tai johtavien, tämän tyyppisiin operaatioihin erikoistuneiden rahoituslaitosten vahvistamien ehtojen ja menettelyjen mukaisesti, edellyttäen, että vakavaraisuussääntöjen katsotaan vastaavan yhteisön sääntöjä.c) Hyväksytyillä vastapuolilla tarkoitetaan näissä suuntaviivoissa vastapuolia, jotka komissio on valinnut 7 kohdassa tarkoitettujen sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti.4. SIJOITUSRAJATa) Sijoitukset saavat olla enintään:i) jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten liikkeeseen laskemien tai takaamien joukkolainojen osalta 250 miljoonaa euroa jäsenvaltiota tai toimielintä kohti;ii) muiden valtioiden tai ylikansallisten lainaajien, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, liikkeeseen laskemien tai takaamien joukkolainojen osalta 100 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa tai takaajaa kohti;iii) hyväksytyn pankin talletusten ja/tai rahamarkkinainstrumenttien osalta joko 100 miljoonaa euroa pankkia kohti tai 5 prosenttia pankin omista varoista sen mukaan kumpi on alempi;iv) yritysten, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AAA tai vastaava, liikkeeseen laskemien joukkolainojen osalta 50 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa kohti;v) yritysten, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, liikkeeseen laskemien joukkolainojen osalta 25 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa kohti;vi) yhteissijoitusrahasto-omistusten osalta, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, 25 miljoonaa euroa kuhunkin yksittäiseen kohteeseen.b) Sijoitus yksittäiseen joukkolainaan, edellä a alakohdassa annettujen rajojen puitteissa, saa olla enintään 20 prosenttia kyseisen joukkolainan kokonaismäärästä.c) Sijoitus yksittäiseen vastapuoleen, edellä a alakohdassa annettujen rajojen puitteissa ja tarvittaessa eri välineiden välisesti kumuloituneena saa olla enintään 20 prosenttia kokonaisvaroista.d) Näissä suuntaviivoissa tarkoitettujen luokitusten on oltava ainakin yhden, yleisesti keskeisenä kansainvälisenä luottokelpoisuutta luokittelevana yrityksenä pidetyn laitoksen antamia.5. SIIRTO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIOONNettotulot otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon nimettyyn tarkoitukseen osoitettuna tulona, ja ne siirretään EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varoista tarpeen mukaan täyttämään hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimusohjelmia koskevan budjettikohdan sitoumukset.6. TILINPÄÄTÖSVarojen hoidosta on esitettävä selvitys vuotuisessa selvitettävänä olevan EHTY:n osalta ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston osalta laadittavassa tuloslaskelmassa ja taseessa. Näissä on käytettävä yleisesti hyväksyttyjä tilinpäätösperiaatteita, jotka ovat samankaltaisia kuin EHTY:n suhteen käytetyt periaatteet ja erityisesti yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä kesäkuuta 1978 annetussa neljännessä neuvoston direktiivissä 78/660/ETY(1) ja pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/635/ETY(2) pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä säädetyt periaatteet. Komissio hyväksyy tilit, ja tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne. Komissio käyttää ulkopuolisia yrityksiä tekemään vuositilintarkastuksen.7. HALLINNOINTIMENETTELYTKomissio toteuttaa selvitettävänä olevan EHTY:n ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen osalta edellä mainitut hallinnointitoimet näiden suuntaviivojen ja EHTY:n purkamisajankohtana sen osalta voimassa olevien tai sen jälkeen muutettujen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.Näiden suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista laaditaan joka kolmas kuukausi yksityiskohtainen raportti, joka lähetetään jäsenvaltioille.(1) EYVL L 222, 14.8.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/65/EY (EYVL L 283, 27.10.2001, s. 28).(2) EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/65/EY.LIITE IIIMonivuotiset tekniset suuntaviivat hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten1 kohtaMonivuotiset tekniset suuntaviivat, jäljempänä "tekniset suuntaviivat", hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten ovat erittelyssä.2 kohtaTeknisiä suuntaviivoja tarkistetaan tai täydennetään tarvittaessa joka viides vuosi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007. Tätä varten komission on arvioitava uudelleen viimeistään kunkin viisivuotiskauden viimeisen vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana teknisten suuntaviivojen toimivuus sekä tehokkuus ja ehdotettava tarvittavia muutoksia.Jos komissio katsoo olevan asianmukaista, se voi tehdä tällaisen arvioinnin ja toimittaa neuvostolle ehdotuksia asiaankuuluviksi muutoksiksi ennen kunkin viisivuotiskauden päättymistä.Liitettä III koskeva erittelyTekniset suuntaviivat hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten1. OHJELMA1.1 TavoitteetEHTY:n hiili- ja teräsalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmien (EHTY:n TTK-ohjelmat) jatkoksi perustetaan, ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet, hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma, jäljempänä "ohjelma". Ohjelman tavoitteena on tukea yhteisön hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen kilpailukykyä. Ohjelman on oltava Euroopan unionin tieteellisten, teknologisten ja poliittisten tavoitteiden mukainen ja täydennettävä jäsenvaltioissa käynnissä olevissa yhteisön tutkimusohjelmissa, kuten Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa puiteohjelmassa, jäljempänä "tutkimuspuiteohjelma", toteutettavia toimia. Näiden ohjelmien välistä koordinointia, keskinäistä täydentävyyttä ja synergiaa sekä tiedonvaihtoa ohjelmalla rahoitettavien hankkeiden ja tutkimuspuiteohjelmalla rahoitettavien hankkeiden välillä edistetään.1.2 PääperiaatteetOhjelmasta myönnetään rahoitusta 1.5 kohdassa määriteltyjä hyväksyttäviä hankkeita, liitännäistoimenpiteitä ja muita toimia varten, ja sillä edistetään yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen välillä. Ohjelma kattaa tuotantoprosessit, käytön, varojen säilyttämisen, ympäristöön liittyvät parannukset sekä työturvallisuuden hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla."Hiilen" ja "teräksen" määritelmät annetaan lisäyksessä A.1.3 SoveltamisalaNäissä suuntaviivoissa kuvataan ohjelman rakenne, hallinto ja toteuttaminen, sen tieteellinen ja tekninen sisältö ja painopisteet, jotka täydentävät muita käynnissä olevia tutkimusohjelmia, sekä osallistumissäännöt.Suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat myös 3.1 kohdassa kuvattu ohjelmaa koskeva ehdotuspyyntö sekä ohjelman tieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteet, jotka kuvataan lisäyksissä B ja C ja joihin komissio voi tehdä muutoksia 2.1 kohdan menettelyä noudattaen.1.4 Osallistuminen1.4.1 JäsenvaltiotOhjelmaan voivat osallistua ja rahoitusta voivat hakea jäsenvaltion alueelle sijoittautuneet yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt edellyttäen, että nämä aikovat toteuttaa TTK-toimen tai voivat merkittävästi myötävaikuttaa tällaiseen toimeen.1.4.2 HakijavaltiotHakijavaltioiden yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt saavat osallistua ohjelmaan, mutta niille ei myönnetä ohjelmasta rahoitusta, ellei valtioita koskevissa Eurooppa-sopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa sekä maakohtaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä toisin määrätä.1.4.3 Kolmannet maatKolmansien maiden yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt saavat osallistua ohjelmaan hankekohtaisesti, jos se on yhteisön edun mukaista, mutta niille ei myönnetä ohjelmasta rahoitusta.1.5 Hyväksyttävät hankkeet, liitännäistoimenpiteet ja muut toimetOhjelmasta voidaan rahoittaa tutkimus-, pilotti- ja esittelyhankkeita, liitännäistoimenpiteitä sekä tuki- ja valmistelevia toimia.Tutkimushanke käsittää tutkimus- tai kokeellisen työn, jonka avulla pyritään saamaan uutta tietämystä ja edistämään näin tiettyjen käytännön tavoitteiden saavuttamista, kuten uusien tuotteiden, tuotantoprosessien tai palvelujen aikaansaamista tai kehittämistä.Pilottihankkeelle on tunnusomaista jonkin laitoksen tai järjestelmän taikka sen merkittävän osan rakentaminen, käyttö ja kehittäminen riittävän suuressa mittakaavassa sekä sopivansuuruisten komponenttien käyttö siten, että voidaan todentaa teoreettisten tai laboratoriotulosten sovellettavuus käytännössä ja/tai lisätä tarvittavan teknisen ja taloudellisen tiedon luotettavuutta, jotta voidaan edetä demonstraatiovaiheeseen tai tietyissä tapauksissa teollisen tuotannon vaiheeseen ja/tai kaupalliseen vaiheeseen.Esittelyhankkeessa on kysymys teollisessa mittakaavassa toimivan laitoksen tai järjestelmän taikka sen merkittävän osan rakentamisesta ja/tai käytöstä, jonka avulla pyritään yhdistämään kaikki tekninen ja taloudellinen tieto ja pääsemään mahdollisimman riskittömästi teknologian teollisen ja/tai taloudellisen hyödyntämisen vaiheeseen.Liitännäistoimenpiteillä edistetään saadun tietämyksen käyttöä, hankkeiden kokoamista hankeryhmiksi (klustereiksi), tulosten levittämistä sekä tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden yhteydessä.Tuki- ja valmistelevat toimet ovat toimia, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ohjelman moitteettoman ja tehokkaan hallinnon kannalta; niihin kuuluvat 4 kohdassa tarkoitettu määräajoin suoritettava seuranta ja arviointi sekä selvitykset ja ohjelmasta rahoitettujen toisiinsa liittyvien hankkeiden verkottaminen.2. OHJELMAN HALLINNOINTIOhjelmaa hallinnoi komissio. Komission avuksi perustetaan komitea ja ryhmät seuraavasti:a) hiili- ja teräsalan komitea, jota kuvataan 2.1 kohdassa;b) hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmät, joita kuvataan 2.2 kohdassa;c) hiili- ja teräsalan tekniset ryhmät, joita kuvataan 2.3 kohdassa.2.1 Hiili- ja teräsalan komitea2.1.1 Komissiota avustaa hiili- ja teräsalan komitea, jäljempänä "komitea". Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(1) 4 artiklaa ja 7 artiklaa sovelletaan vastaavasti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.2.1.2 Komitea voi tutkia kaikkia kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.2.1.3 Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.2.1.4 Seuraavat asiat hyväksytään 2.1.1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti:a) rahoituksen jakaminen kullekin hankkeelle 3.3 kohdan 3 alakohdan mukaisesti;b) ohjeiden laatiminen 4 kohdassa tarkoitettua ohjelman seurantaa ja arviointia varten;c) kaikki nykyisten suuntaviivojen lisäyksiin B ja C tehtävät muutokset;d) muut ohjelmaan liittyvät kysymykset.2.1.5 Komissio antaa komitean käyttöön kokonaistiedot ohjelmasta sekä kaikkien rahoitettavien TTK-toimien edistymisestä ja mitatuista tai arvioiduista vaikutuksista.2.2 Hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmätKomission avuksi perustettavat hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmät, jäljempänä "neuvoa-antavat ryhmät", ovat riippumattomia teknisiä neuvoa-antavia ryhmiä. Näiden neuvoa-antavien ryhmien tehtävänä on hiileen ja vastaavasti teräkseen liittyvien TTK-kysymysten osalta antaa lausuntoja:a) ohjelman yleisestä kehittämisestä, lisäyksissä B ja C luetelluista painopisteistä, mahdolliset muutokset mukaan luettuina, 3.1 kohdassa tarkoitetusta tietopaketista ja tulevista suuntaviivoista;b) ohjelman johdonmukaisuudesta sekä ohjelman mahdollisista päällekkäisyyksistä muiden yhteisön tasolla ja kansallisesti toteutettavien TTK-ohjelmien kanssa;c) TTK-hankkeiden seurannassa sovellettavien periaatteiden määrittämisestä;d) yksittäisissä hankkeissa tehtävästä työstä;e) ohjelman lyhyen aikavälin painopisteiden määrittämisestä lisäysten B ja C mukaisesti;f) laadittaessa 3.3 kohdassa tarkoitettua opasta TTK-toimien arviointia ja valintaa varten;g) TTK-toimia koskevien ehdotusten arvioinnista ja ehdotuksille annettavasta tärkeysjärjestyksestä ottaen huomioon käytettävissä olevat varat;h) 2.3 kohdassa tarkoitettujen teknisten ryhmien lukumäärästä, pätevyydestä ja kokoonpanosta;i) komission pyynnöstä muista toimenpiteistä.Kumpikin neuvoa-antava ryhmä muodostuu 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitetuista komission nimeämistä jäsenistä, jotka toimivat riippumattomina asiantuntijoina viiden vuoden ajan. Nimeämiset voidaan peruuttaa. Komissio ottaa huomioon seuraavien kanavien kautta sille esitetyt nimeämisehdotukset: jäsenvaltioiden tekemät ehdotukset, jäljempänä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden tekemät ehdotukset, vastaukset hakemuspyyntöön, jolla pyydetään hakemuksia niiltä, jotka haluavat päästä mahdollisista ryhmien jäsenistä laadittavaan luetteloon.Kustakin asianomaisesta jäsenvaltiosta olisi oltava ainakin yksi jäsen ja on huolehdittava siitä, että kussakin neuvoa-antavassa ryhmässä on sopivasti eri alojen asiantuntemusta ja mahdollisimman laaja maantieteellinen edustavuus. Ryhmien jäsenten olisi toimittava kyseisellä alalla ja oltava perillä alan painopisteistä.Neuvoa-antavien ryhmien kokousten puheenjohtajana toimii komissio, joka huolehtii myös sihteeristöpalveluista. Puheenjohtaja voi tarvittaessa järjestää äänestyksen, jossa jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Puheenjohtaja voi tarvittaessa kutsua kokousten osallistujiksi ylimääräisiä asiantuntijoita.Neuvoa-antavat ryhmät voivat tarvittaessa pitää yhteisen kokouksen esimerkiksi, kun on tarpeen antaa lausuntoja molempien alojen kannalta tärkeissä kysymyksissä.2.2.1 Hiilialan neuvoa-antava ryhmäHiilialan neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano on seuraava:>TAULUKON PAIKKA>Jäsenillä olisi oltava laajat taustatiedot sekä omakohtainen asiantuntemus vähintään yhdellä seuraavista osa-alueista: hiilen louhinta ja käyttö, ympäristö- ja sosiaaliset kysymykset, turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien.2.2.2 Teräsalan neuvoa-antava ryhmäTeräsalan neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano on seuraava:>TAULUKON PAIKKA>Jäsenillä on oltava laajat taustatiedot sekä omakohtainen asiantuntemus vähintään yhdellä seuraavista osa-alueista: raaka-aineet; raudanvalmistus; teräksenvalmistus; jatkuva valu; kuuma ja/tai kylmävalssaus; teräksen työstäminen ja/tai pintakäsittely; teräslajien ja/tai -tuotteiden kehittäminen; terässovellukset ja teräksen ominaisuudet; ympäristö- ja sosiaaliset kysymykset, turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien.2.3 Hiili- ja teräsalan tekniset ryhmätHiili- ja teräsalan teknisten ryhmien tehtävänä on avustaa komissiota tutkimus- ja pilotti/esittelyhankkeiden seurannassa. Komissio nimittää jäsenet, ja jäsenten on oltava hiili- ja terästeollisuuteen liittyviltä aloilta, tutkimusjärjestöistä tai käyttäjäelinkeinoista ja joltakin seuraavalta vastuualueelta: tutkimusstrategia, hallinto tai tuotanto.3. OHJELMAN TOTEUTUS3.1 EhdotuspyyntöOhjelmaa varten julkaistaan tällä päätöksellä yksi pysyvästi avoinna oleva ehdotuspyyntö, ja jätetyt ehdotukset arvioidaan erissä siten, että niiden koontipäivä on kunkin vuoden syyskuun 15 päivä alkaen vuodesta 2002.Komissio laatii ja saattaa yleisesti saataville, myös Cordis-tietopalveluun (yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu) ja tai vastaavaan www-sivustoon, tietopaketin, jossa on hakijoille ja muille asiasta kiinnostuneille osapuolille annettavat käytännön tiedot ohjelmasta, osallistumissäännöistä sekä ehdotusten ja hankkeiden hallinnointia koskevista säännöistä, ehdotuslomakkeista, ehdotusten jättämistä koskevista säännöistä, vakiosopimuksista, hyväksyttävistä kustannuksista, myönnettävän rahoituksen enimmäismäärästä sekä maksuehdoista.Hakemukset on jätettävä komissiolle tietopaketissa olevien sääntöjen mukaisesti. Tietopaketista saa pyynnöstä paperiversion komissiolta.3.2 Ehdotusten sisältöEhdotusten on koskettava lisäyksissä B ja C määritettyjä tieteellis-teknisiä ja sosioekonomisia painopisteitä.Kussakin ehdotuksessa on oltava yksityiskohtainen kuvaus ehdotetusta hankkeesta sekä täydelliset tiedot tavoitteista, hankekumppanuudesta ja kunkin kumppanin asemasta ja tehtävästä hankkeessa, hankkeen hallinnon rakenteesta, odotettavissa olevista tuloksista ja niiden soveltamisnäkymistä sekä arvio hyödyistä, joita on odotettavissa teollisuudelle, taloudelle, yhteiskunnalle ja ympäristölle.Ehdotuksessa esitettyjen kokonaiskustannusten ja niiden jakauman on oltava realistisia ja todenmukaisia, ja hankkeen luvassa olevan kustannus-hyöty-suhteen olisi oltava suotuisa.3.3 Ehdotusten arviointi ja valinta ja hankkeiden seurantaKomissio huolehtii siitä, että ehdotukset arvioidaan luottamuksellisesti, oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti. Komissio laatii ja julkaisee 2.2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun oppaan TTK-toimien arviointia ja valintaa varten.Ehdotusten arviointi ja valinta suoritetaan komission johdolla seuraavasti:1) Komissio ottaa vastaan ehdotukset, rekisteröi ne ja tarkistaa niiden kelpoisuuden, minkä jälkeen se arvioi ehdotukset asianomaisen 2.2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan ryhmän ja tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella.2) Komissio laatii luettelon hyväksytyistä ehdotuksista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen.3) Komissio, jota komitea avustaa, tekee päätöksen hankkeiden valinnasta ja rahoituksen jakamisesta 2.1.1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.Komissio seuraa 2.3 kohdassa tarkoitettujen teknisten ryhmien avustamana tutkimushankkeita ja -toimintaa.3.4 SopimuksetEdellä 1.5 kohdassa määriteltyihin valittuihin ehdotuksiin ja toimenpiteisiin ja toimiin perustuvista hankkeista tehdään sopimus. Sopimukset perustuvat komission laatimiin asianmukaisiin vakiosopimuksiin, kuitenkin siten, että niissä otetaan tarvittavalla tavalla huomioon toteutettavien toimien luonne.Sopimuksissa määritellään ohjelmasta myönnettävän rahoituksen määrä, joka perustuu hyväksyttäviin kustannuksiin, sekä vahvistetaan säännöt kustannusraportoinnista, tilinpäätöksestä ja tarkastuksista.3.5 RahoitusOhjelma perustuu sopimuksille, joissa sovitaan TTK-toimien toteuttamisesta kustannustenjakoperiaatteella. Myönnettävän rahoituksen kokonaismäärän, mukaan lukien mahdollinen muu julkinen lisärahoitus, on noudatettava tällaiseen rahoitukseen sovellettavia sääntöjä valtiontuesta.Rajoittamatta edellisen kohdan soveltamista myönnettävän rahoituksen kokonaismäärä ilmaistuna prosentteina 3.6 kohdassa määritellyistä hyväksyttävistä kustannuksista saa olla enintään:>TAULUKON PAIKKA>3.6 Hyväksyttävät kustannuksetHyväksyttäviä kustannuksia ovat ainoastaan sopimuksen mukaisen työn suorittamisesta aiheutuvat todelliset kustannukset. Sopimuspuolet, liitännäiset sopimuspuolet ja alihankkijat eivät voi kirjata kustannuksiksi mitään budjetoituja tai kaupallisia hintoja. Hyväksyttävät kustannukset jaetaan neljään kustannusluokkaan:3.6.1 LaitekustannuksetKustannukset, jotka aiheutuvat suoraan hankkeeseen liittyvien laitteiden ostamisesta tai liisaamisesta, voidaan kirjata välittömiksi kustannuksiksi. Liisattujen laitteiden hyväksyttävät kustannukset eivät saa ylittää niiden ostamisesta aiheutuvia hyväksyttäviä kustannuksia.3.6.2 HenkilöstökustannuksetKustannuksiin voidaan kirjata ainoastaan ne työtunnit, jotka suoraan sopimuspuolen palveluksessa olevat tutkijat, jatko-opiskelijat tai tekninen henkilöstö sekä ruumiillisen työn tekijät tosiasiallisesti työskentelevät hankkeen parissa. Mahdollisten muiden henkilöstökustannusten, kuten apurahojen, sisällyttäminen edellyttää komission kirjallista etukäteishyväksyntää. Kaikki henkilöstön työtunnit, jotka sisällytetään kustannuksiin, on kirjattava ja todistettava oikeiksi.3.6.3 ToimintakustannuksetVälittömästi hankkeen toteuttamiseen liittyviä toimintakustannuksia voivat olla ainoastaan seuraavien osatekijöiden kustannukset:a) raaka-aineet,b) säännöllisesti käytettävät vähäisemmät tarvikkeet,c) kulutushyödykkeet,d) energia,e) laitteiden kunnossapito ja korjaukset,f) laitteiden tai tuotteiden kuljettaminen,g) olemassa olevien laitteiden muuttaminen ja muuntaminen,h) tietokonepalvelut,i) laitteiden vuokra,j) analyysit,k) erityiset tutkimukset ja testit,l) kolmansien osapuolten antama apu,m) matkakulut ja päivärahat.3.6.4 Välilliset kustannuksetKaikki muut kustannukset ("yleiskustannukset"), joita saattaa aiheutua hankkeen yhteydessä ja joita ei ole erikseen mainittu edellä luetelluissa luokissa, katetaan kiinteämääräisesti siten, että niiden osuudeksi katsotaan 30 prosenttia 3.6.2 kohdassa tarkoitetuista hyväksyttävistä henkilöstökustannuksista.3.7 Tekniset kertomuksetEdellä 1.5 kohdassa kuvatuista tutkimus-, pilotti- ja esittelyhankkeista on sopimuspuolen (tai sopimuspuolten) laadittava puolivuosittain kertomus. Kertomuksissa selostetaan hankkeen tekninen edistyminen. Työn valmistumisen jälkeen on toimitettava loppukertomus, johon sisältyy arvio tulosten hyödyntämisestä ja hankkeen vaikutuksista. Komissio julkaisee kertomuksen kokonaisuudessaan tai tiivistelmänä hankkeen strategisen tärkeyden mukaan. Päätöksen tästä tekee komissio tarvittaessa asianomaista neuvoa-antavaa ryhmää kuultuaan. Lisäksi voidaan edellyttää ja julkaista liitännäistoimenpiteitä sekä tuki- ja valmistelutoimia koskevia loppukertomuksia, jos se katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.4. OHJELMAN VUOTUINEN TARKASTELU, SEURANTA JA ARVIOINTIKomissio tarkastelee vuosittain ohjelman toimia ja TTK-työn edistymistä. Vuotuisesta tarkastelusta laaditaan kertomus, joka toimitetaan komitealle.Lisäksi toteutetaan ohjelman seuranta, johon sisältyy odotettavissa olevien hyötyjen arviointi; seurannasta laaditaan kertomus vuoden 2006 loppuun mennessä ja sen jälkeen joka viides vuosi. Kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komitealle sekä neuvoa-antaville ryhmille.Kun kunkin viiden vuoden aikana rahoitetut hankkeet on saatu päätökseen, suoritetaan ohjelman arviointi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy vuonna 2008. Tässä yhteydessä on myös arvioitava ne hyödyt, jotka TTK-työstä ovat koituneet yhteiskunnalle ja asianomaisille aloille. Arviointikertomus julkaistaan.Komissio laatii ohjeet seurantaa ja arviointia varten; komissiota avustaa komitea. Sekä seurannan että arvioinnin suorittavat komission nimeämien pätevien asiantuntijoiden ryhmät.5. SIIRTYMÄLAUSEKEKomissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta siirtyminen EHTY:n TTK-ohjelmista uuteen ohjelmaan sujuisi kitkattomasti. Komissio hallinnoi sopimuksia, jotka ovat voimassa vielä EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, kyseisten sopimusten sopimusvelvoitteiden mukaisesti pyrkien yhdenmukaistamaan EHTY:n sopimusten ja ohjelman sopimusten hallinnointia.(1) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.Lisäys AHiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaIlmaisujen "hiili" ja "teräs" määritelmät1. HIILIa) Kivihiili,b) Kivihiilibriketit,c) Koksi ja kivihiilestä saatu puolikoksi,d) Ruskohiili,e) Ruskohiilibriketit,f) Koksi ja ruskohiilestä saatu puolikoksi.Käsite "kivihiili" sisältää Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisen hiililuokitusjärjestelmän mukaiset korkeamman laatuluokan hiilet sekä alhaisemman laatuluokan "A" hiilet (eli subbitumihiilet). Käsite "ruskohiili" sisältää saman luokitusjärjestelmän mukaiset alhaisen laatuluokan "C" hiilet (eli ortoligniitit) ja alhaisen laatuluokan "B" hiilet (eli metaligniitit). Ohjelma koskee ruskohiilen osalta, lukuun ottamatta brikettien ja puolikoksin valmistusta, ainoastaan ruskohiilen käyttöä sähkön tuotannossa tai yhdistetyssä lämmön ja sähkön tuotannossa.2. RAUTA JA TERÄSa) Raudan ja teräksen valmistuksessa käytettävät raaka-aineet, kuten rautamalmi, huokoinen rauta ja romurauta;b) Harkkorauta (mukaan lukien kuuma metalli) ja ferroseokset;c) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksestä valmistetut alkumuodossa olevat tuotteet tai puolivalmisteet (mukaan lukien uudelleen käytettävät tai uudelleen valssattavat tuotteet), kuten jatkuvalla valulla tai muulla tavoin valettu sula teräs, sekä aihiot, kuten tankoteelmät, billetit, tangot, laattateelmät ja nauhat;d) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet (pinnoitetut tai pinnoittamattomat tuotteet, lukuun ottamatta teräsvaluja, -takeita ja jauhemetallurgian tuotteita), kuten kiskot, paalutuslevytuotteet, rakenneprofiilit, tangot, valssilangat, levyt ja leveät laatat, nauhat ja ohutlevyt sekä pyörö- ja neliötangot putkia varten;e) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut (pinnoitetut tai pinnoittamattomat) lopputuotteet, kuten kylmävalssatut nauhat ja ohutlevyt sekä sähkötekniset ohutlevyt;f) Ensimmäisen jalostusvaiheen terästuotteet, jotka voivat parantaa edellä mainittujen rauta- ja terästuotteiden kilpailuasemaa, kuten putkituotteet, vedetyt tuotteet, kirkkaat tuotteet, kylmävalssatut ja kylmämuokatut tuotteet.Lisäys BHiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaTieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteetHiilialan TTKTutkimus ja teknologinen kehittäminen ovat merkittäviä välineitä pyrittäessä yhteisön tavoitteisiin, jotka koskevat yhteisön hiilen saantia sekä kilpailukykyistä ja ympäristöä säästävää muuntamista ja käyttöä. Lisäksi hiilimarkkinoiden lisääntyvä kansainvälistyminen ja markkinoihin liittyvien ongelmien maailmanlaajuinen mittakaava edellyttävät Euroopan unionilta johtavaa roolia, kun yritetään vastata niihin haasteisiin, jotka liittyvät uudenaikaisiin tekniikkoihin, kaivosten turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun koko maailmassa. Euroopan unionin on huolehdittava teknologisen edistymisen sekä työolojen (työterveyden ja -turvallisuuden) ja ympäristönsuojelun parantamisen vaatimasta taitotiedon siirtämisestä. Jäljempänä 1-4 kohdassa määritetään painopistealueet järjestyksessä, joka ei vastaa niiden keskinäistä tärkeysjärjestystä.1. YHTEISÖN HIILIALAN KILPAILUASEMAN PARANTAMINENTavoitteita ovat kaivosten kokonaistuotantokustannusten alentaminen, tuotteiden laadun parantaminen ja hiilenkäytön kustannusten alentaminen. Tutkimushankkeet kattavat koko hiilentuotantoketjun, ja tutkimuskohteita ovat:- nykyaikaiset esiintymien etsintätekniikat;- kokonaisvaltainen kaivosten suunnittelu;- tehokas ja pitkälle automatisoitu sekä Euroopan kivihiiliesiintymien erityisiä geologisia ominaisuuksia vastaava tunnelinlouhinta- ja hiilenlouhintateknologia;- tarkoituksenmukainen tukiteknologia;- kuljetusjärjestelmät;- energiahuoltopalvelut, viestintä-, tieto-, tiedonsiirto-, seuranta- ja prosessinvalvontajärjestelmät;- kuluttajamarkkinoiden tarpeita palvelevat hiilenrikastustekniikat;- hiilen muuntaminen;- hiilen poltto.Tutkimushankkeilla on myös pyrittävä saamaan aikaan tieteellistä ja teknologista edistystä sekä lisäämään tietämystä esiintymien käyttäytymisestä ja hallinnasta suhteessa kallion paineeseen, kaasupäästöihin, räjähdysvaaraan, ilmanvaihtoon ja kaikkiin muihin kaivostoimintaan vaikuttaviin tekijöihin. Näihin tavoitteisiin pyrkiviltä tutkimushankkeilta edellytetään, että niiden tulokset ovat lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä sovellettavissa huomattavaan osaan yhteisön tuotannosta.Suositaan hankkeita, jotka edistävät vähintään yhtä seuraavista:a) yksittäisten tekniikkojen integroimista järjestelmiin ja menetelmiin sekä integroitujen louhintamenetelmien kehittämistä;b) tuotantokustannusten huomattavaa alenemista;c) kaivosten turvallisuuteen liittyvien sekä ympäristöhyötyjen aikaansaamista.2. TYÖTERVEYS JA -TURVALLISUUS KAIVOKSISSAEdellä mainittuihin vaadittaviin kehittämistoimiin on liityttävä tarkoituksenmukaisia toimia sekä kaivosten turvallisuuden että kaasujen muodostumisen valvonnan ja ilmanvaihdon ja ilmastoinnin osalta. Lisäksi maanalaiset työskentelyolosuhteet lisäävät tarvetta parannuksiin tietyissä työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvissä näkökohdissa.3. TEHOKAS YMPÄRISTÖNSUOJELU JA ENERGIALÄHTEENÄ KÄYTETTÄVÄN HIILEN PUHTAAMMAN KÄYTÖN EDISTÄMINENTähän tavoitteeseen tähtäävissä tutkimushankkeissa on pyrittävä minimoimaan yhteisön hiilikaivostoiminnan ja hiilenkäytön vaikutukset ilmakehään, veteen ja maaperään kokonaisvaltaisen pilaantumista ehkäisevän strategian avulla. Koska yhteisön hiiliteollisuudessa on meneillään jatkuva rakenneuudistus, tutkimuksen tavoitteena on myös minimoida suljettavien maanalaisten kaivosten ympäristövaikutukset.Suositaan hankkeita, joiden tavoitteena on:a) vähentää kasvihuonekaasujen, erityisesti metaanin, päästöjä hiiliesiintymistä;b) palauttaa kaivokseen louhintajätteet, lentotuhka ja rikinpoistotuotteet sekä tarvittaessa muut jätteen muodot;c) siivota jätekasat ja hyödyntää teollisessa käytössä hiilen tuotannosta ja käytöstä syntyvät jäännökset;d) suojella pohjavesiä ja puhdistaa kaivosten jätevedet;e) vähentää sellaisten laitosten ympäristövaikutuksia, jotka käyttävät pääasiassa yhteisön alueen hiiltä ja ruskohiiltä;f) suojella maan pinnalla olevia rakennelmia maan vajoamisen vaikutuksilta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä;g) vähentää hiilen käytöstä aiheutuvia päästöjä.4. ENERGIAHUOLLON TUONTIRIIPPUVUUDEN HALLINTATähän tavoitteeseen liittyvät hankkeet koskevat pitkän aikavälin energiahuollon näkymiä, ja ne tähtäävät sellaisten hiilivarojen hyödynnettävyyden parantamiseen - niin taloudellisesti kuin energiantuotannon ja ympäristönkin kannalta - joita ei voida ottaa käyttöön perinteisillä louhintatekniikoilla. Hankkeet voivat käsittää selvityksiä, strategioiden määrittämistä, perus- ja soveltavaa tutkimusta sekä innovatiivisten tekniikoiden testaamista, joiden avulla voidaan parantaa yhteisön hiilivarojen hyödynnettävyyttä.Suositaan hankkeita, joissa yhdistetään toisiaan täydentäviä tekniikoita, kuten metaanin tai hiilidioksidin adsorptio, hiilikerroksessa olevan metaanin talteenotto, maanalainen hiilen kaasutus jne.Lisäys CHiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaTieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteetTeräsalan TTKYleisenä tavoitteena on kilpailukyvyn parantaminen ja kestävän kehityksen edistäminen. TTK:n pääpaino on sellaisen uuden tai parannetun teknologian kehittämisessä, jonka avulla voidaan tuottaa taloudellisesti, puhtaasti ja turvallisesti terästä ja terästuotteita, joille on ominaista entistä parempi suorituskyky, käyttösoveltuvuus, asiakastyytyväisyys, pidempi käyttöikä sekä helppo talteenotto ja kierrätys käytön jälkeen. Jäljempänä 1-3 kohdassa määritetään painopistealueet järjestyksessä, joka ei vastaa niiden keskinäistä tärkeysjärjestystä.1. UUDET JA PARANNETUT TERÄKSEN VALMISTUS- JA VIIMEISTELYTEKNIIKATTTK:n tavoitteena tulisi olla teräksentuotantoprosessien parantaminen, jonka myötä voidaan parantaa tuotteiden laatua ja lisätä tuottavuutta. Kehitystyöhön olisi kuuluttava erottamattomana osana päästöjen, energiankulutuksen ja ympäristövaikutusten vähentäminen sekä raaka-aineiden käytön tehostaminen ja luonnonvarojen säilyttäminen. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:- rautamalmin uudet ja parannetut pelkistysprosessit;- harkkoraudanvalmistusprosessit ja toiminnot;- valokaariuuniprosessit;- teräksenvalmistusprosessit;- sekundaariset metallurgiatekniikat;- jatkuvan valun ja near net shape -valun tekniikat yhdessä suoran valssauksen kanssa tai ilman sitä;- valssaus-, pintakäsittely- ja pinnoitustekniikat;- kuuma- ja kylmävalssaustekniikat, peittaus- ja pintakäsittelyprosessit;- prosessi-instrumentointi, prosessinohjaus ja prosessiautomaatio;- tuotantolinjojen kunnossapito ja luotettavuus.2. TTK JA TERÄKSEN KÄYTTÖTeräksen käyttöä koskeva TTK on olennaisen tärkeää, jotta voitaisiin vastata niihin haasteisiin, joita teräksen käyttäjien vaatimukset tulevaisuudessa asettavat, sekä luoda uusia markkinamahdollisuuksia. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:- vaativiin sovelluksiin tarvittavat uudet teräslajit;- teräksen ominaisuudet, erityisesti mekaaniset ominaisuudet, kuten lujuus ja sitkeys, väsyminen, kuluminen, viruminen, syöpyminen ja murtumiskestävyys, alhaisissa ja korkeissa lämpötiloissa;- käyttöiän pidentäminen erityisesti parantamalla terästen ja teräsrakenteiden lämpö- ja syöpymiskestävyyttä;- terästä sisältävät komposiitit ja sandwich-rakenteet;- mikrostruktuureja ja mekaanisia ominaisuuksia koskevat ennustavat simulaatiomallit;- rakenteiden turvallisuus ja suunnittelumenetelmät erityisesti tulipalojen ja maanjäristysten kannalta;- teräksen ja muiden materiaalien muokkaamisen, hitsaamisen ja yhteenliittämisen tekniikat;- testaus- ja arviointimenetelmien standardointi.3. LUONNONVAROJEN SÄILYTTÄMINEN JA TYÖOLOSUHTEIDEN PARANTAMINENLuonnonvarojen säilyttämisen, ekosysteemin suojelun sekä turvallisuuskysymysten tulisi kuulua kiinteänä osana TTK-työhön sekä teräksen tuotannon että käytön alalla. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:- eri lähteistä peräisin olevan teräsjätteen kierrättäminen ja teräsromun luokittelu;- teräslajit ja koottavien rakenteiden suunnittelu, jotka helpottavat teräsromun talteenottoa ja sen uudelleenmuuntamista käyttökelpoiseksi teräkseksi;- ympäristönvalvonta ja -suojelu työpaikalla ja sen ympäristössä;- terästehdasalueiden palauttaminen käyttökelpoisiksi;- työpaikan työolosuhteiden ja elämänlaadun parantaminen;- ergonomiset menetelmät;- työterveys ja -turvallisuus;- työpaikan päästöille altistumisen vähentäminen.Lausumat1. Neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien lausuma ehdokasmaiden osallistumisesta hiili- ja terästutkimusrahastoon:"Tarvittavat maksut hiili- ja terästutkimusrahaston ja tarvittaessa selvitystilassa olevan EHTY:n varoihin määritellään liittymisneuvottelujen yhteydessä aikaisemmat vastaavat tilanteet asianmukaisesti huomioon ottaen."2. Komission lausuma tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä koskevan liitteen I 1 kohdan 2 kohdasta:"Komissio toimittaa luettelon 23 päivänä heinäkuuta 2002 voimassa olevista menettelyistä, joita sovelletaan EHTY:n selvitykseen."3. Komission lausuma taloudellisten suuntaviivojen antamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen liitettä II koskevan suunnitelman 7 kohdasta:"Komissio laatii neljännesvuosittain raportin, jossa on yhteenveto vuosineljänneksen aikana toteutetuista ja kumulatiivisesti kyseisen vuoden aikana toteutetuista hallinnointitoimista ottaen huomioon kyseisen jakson ja seuraavan jakson ennakoidun markkinatilanteen. Raportit toimitetaan jäsenvaltioille kolmen kuukauden kuluessa jakson loppumisesta."4. Komission lausuma monivuotisten teknisten suuntaviivojen vahvistamisesta hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten tehdyn päätöksen liitteen III lisäyksestä a:"Komissio vahvistaa, että hiili- ja terästutkimusrahaston monivuotisten teknisten suuntaviivojen seuraavan tarkistuksen yhteydessä tarkastellaan uudelleen Portugalin esille ottamaa kysymystä lisäyksessä A olevan teräksen määritelmän tarkistuksesta."5. Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien lausuma"Itävalta ja Espanja ovat todenneet, että tämä päätös edellyttää eräiden kansallisten menettelyjen saattamista päätökseen.Näin ollen päätös tulee voimaan Itävallan ja Espanjan osalta vasta niiden ilmoitettua neuvoston puheenjohtajalle, että niiden kansalliset menettelyt on saatettu päätökseen."


title: 2008/466/EY: Komission päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2008 , eläinten hyvinvointia koskeviin pilottihankkeisiin ja valmistelutoimiin vuonna 2008 myönnettävästä yhteisön rahoitusosuudesta

text:
               20.6.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 161/41

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä kesäkuuta 2008,
   eläinten hyvinvointia koskeviin pilottihankkeisiin ja valmistelutoimiin vuonna 2008 myönnettävästä yhteisön rahoitusosuudesta
   (2008/466/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) ja erityisesti sen 90 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tämä päätös on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 75 artiklassa ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 90 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös.

               (2)

               Eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2006–2010 (3) kartoitetaan yhdeksi toiminta-alueeksi nykyisten eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevien vähimmäisvaatimusten ajan tasalle saattaminen uuden tieteellisen näytön ja sosioekonomisten arviointien mukaisesti sekä tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen.

               (3)

               Euroopan parlamentti myönsi 4 miljoonaa euroa vuoden 2008 yhteisön talousarviosta eläinkuljetusten valvontapisteitä (pysähdyspaikkoja) koskevaan valmistelutoimeen. Nykyinen valvontapisteiden verkosto ei täytä kuljetusten tämänhetkisiä tarpeita, sillä valvontapisteitä puuttuu tietyistä paikoista ja monet nykyisistä valvontapisteistä ovat heikkolaatuisia virallisesta valvonnasta huolimatta.

               (4)

               Onkin tarpeen määrittää sidosryhmien ja teknisten asiantuntijoiden kuulemisen kautta laatuvaatimukset valvontapisteille, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön lainsäädännössä, ja pohtia minkälaisia Euroopan laajuisia strategioita olisi kehitettävä, jotta saataisiin kuljettajat käyttämään niitä paremmin. Olisi käynnistettävä valmistelutoimi, johon sisältyy korkeatasoisten valvontapisteiden rakentaminen tai uudistaminen ainakin kolmessa jäsenvaltiossa, joissa on merkittävästi eläinkuljetuksia.

               (5)

               Euroopan parlamentti myönsi miljoona euroa vuoden 2008 yhteisön talousarviosta sellaisen pilottihankkeen käynnistämiseen, jolla kehitetään parempia eläinten tuotantomenetelmiä ja keskitytään löytämään vaihtoehtoja sikojen kastroinnille ja karjan sarvien poistamiselle.

               (6)

               Sikojen kastroinnin osalta pilottihankkeella olisi täydennettävä alalla käynnissä olevaa tutkimusta, ja siinä olisi keskityttävä kastroinnin käytännön seurauksiin kehittämällä eurooppalainen yhdenmukaistettu menetelmä, jolla voidaan havaita ns. karjunhaju kaupallisella teurastuslinjalla ja arvioida kastroimattomista eläimistä saadun lihan markkinointiin liittyviä kaupallisia näkökohtia. Tällaisten menetelmien kehittämisellä kannustetaan karjankasvattajia kasvattamaan kastroimattomia eläimiä ja saadaan luotettavaa ja johdonmukaista tietoa, jotta voidaan edelleen kehittää kirurgiselle kastroinnille eri vaihtoehtoja (erityisesti nk. immunokastraatio). Tutkimuksen toisessa osassa tarkastellaan perusteellisesti vaihtoehtoja karjan sarvien poistamiselle.

               (7)

               Valmistelutoimi on tarkoitus toteuttaa yhdellä hankkeella ja pilottihanke yhdellä toimella. Näiden toimien rahoituksesta olisi tehtävä yksi ainoa päätös.

               (8)

               Näiden toimien on muodostettava osa eläinten hyvinvointia koskevan yhteisön lainsäädännön jatkokehittämistä, ja niillä myös tuetaan eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2006–2010 (4) kartoitettuja toimia,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään liitteessä mainittu valmistelutoimi, jolle myönnetään rahoitusta Euroopan yhteisöjen vuoden 2008 talousarvion kohdasta 17 04 03 03 enintään 4 000 000 euroa.
   2 artikla
   Hyväksytään liitteessä mainittu pilottihanke, jolle myönnetään rahoitusta Euroopan yhteisöjen vuoden 2008 talousarvion kohdasta 17 01 04 06 enintään 1 000 000 euroa.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 2008.

            Komission puolesta

         Androulla VASSILIOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9).

      (2)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13).

      (3)  http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/com_action_plan230106_fi.pdf

      (4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevasta yhteisön toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2006–2010, KOM(2006) 13 lopullinen.

      LIITE

            Aihealue:
          Elintarvikkeiden turvallisuus, eläinten terveys ja hyvinvointi sekä kotieläinjalostus
      I   Valmistelutoimi (budjettikohta 17 04 03 03)

            Oikeusperusta:
          varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 49 artiklan 6 kohdan b alakohta
      1.   Hakuperusteet
      Hakemuksia voivat esittää ainoastaan seuraavat kohdeorganisaatiot: yhteistyökumppaneiden konsortiot, joihin kuuluvat vähintään seuraavat:

                  —

                  yksi EU:n jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka on vastuussa valvontapisteiden hyväksymisestä asetuksen (EY) N:o 1255/1997 mukaisesti,

                  —

                  yksi tutkimusryhmä, joka on erikoistunut ainakin tuotantoeläinten hyvinvointia käsittelevään tieteenalaan,

                  —

                  yksi kansalaisjärjestö, joka toimii kansainvälisesti eläinten hyvinvoinnin alalla ainakin EU:ssa.

            2.   Valintaperusteet

                  —

                  Hakijan taloudelliset valmiudet
                  Hakijoiden on osoitettava, että niillä on taloudelliset valmiudet toteuttaa toimi, johon rahoitusta haetaan.
                  Hakijoiden on toimitettava todisteet omista resursseista, jotka tarvitaan yhteisön rahoitusosuuden täydennykseksi.

                  —

                  Hakijan tekniset ja ammatilliset valmiudet
                  Hakijoilla on oltava tekniset ja ammatilliset valmiudet toteuttaa toimi, johon rahoitusta haetaan. Niiden on toimitettava todisteet osaamisestaan ja kokemuksestaan eläimiin liittyvien infrastruktuureiden ja eläinkuljetusten alalla. Niiden on esitettävä todistukset ja kuvaukset hankkeista ja toimista, jotka on toteutettu kolmen viime vuoden aikana, erityisesti hankkeista, jotka liittyvät kyseiseen alaan. Niiden on toimitettava kunkin ryhmän jäsenen ansioluettelo ja osoitettava hankkeen johtajan johtamisvalmiudet, mukaan lukien tämän koulutustausta, tutkinnot, työkokemus, tutkimustyö ja julkaisut.
                  Hakijoiden on osoitettava, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja organisaatiot, jotka esittävät toimea koskevia hakemuksia, ovat sitoutuneita hankkeen tavoitteisiin ja tukevat valvontapisteiden sertifiointijärjestelmän käyttöönottoa, joka on tarkoitus toteuttaa toimella. Niiden on toimitettava todisteet yhteyksistä ja kansainvälisistä sidosryhmistä, joita ne aikovat kuulla etenkin sertifioinnin osalta ja joiden resursseja ne aikovat hyödyntää valmistelutoimen toteuttamisen aikana.

            3.   Myöntämisperusteet
      Hakemuksiin sovelletaan seuraavia myöntämisperusteita:

                  —

                  toimintamallin tarkoituksenmukaisuus (20 %),

                  —

                  työn organisointi ja toimivaltaisten viranomaisten/organisaatioiden osallistumisaste toimen piiriin kuuluvissa jäsenvaltioissa (30 %),

                  —

                  hankkeen kiinnostavuus Euroopan tasolla ja kerrannaisvaikutukset (30 %),

                  —

                  hankkeen kustannustehokkuussuhde (20 %).

            Jos toimen vaihe 2 kattaa enemmän kuin kolme jäsenvaltiota, tämä katsotaan hankkeelle eduksi.
      4.   Yhteisrahoituksen määrä
      Valmistelutoimi jaetaan kahteen vaiheeseen:

                  —

                  vaihe 1 sisältää toteutettavuustutkimuksen, suositukset ja erittelyt valvontapisteiden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi; myönnetyn rahoituksen enimmäismäärä on 300 000 euroa, joka kattaa enintään 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista,

                  —

                  vaihe 2 sisältää pilottivalvontapisteiden rakentamisen tai uudistamisen sekä EU:n vaatimusten mukaisesti yhdenmukaistettavan valvontapisteiden kokeellisen sertifiointijärjestelmän validoinnin; myönnetyn rahoituksen enimmäismäärä on 3 700 000 euroa ja enintään 70 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Tämän toimen on katettava vähintään kolme jäsenvaltiota, ja sen toteuttaminen riippuu vaiheen 1 toteutettavuustutkimuksen hyväksymisestä.

            5.   Aikataulu
      Valmistelutoimi toteutetaan yhden ehdotuspyynnön kautta. Ehdotuspyyntö on tarkoitus julkaista kesäkuussa 2008, ja se on avoinna kolme kuukautta. Päätös valinnasta tehdään vuoden 2008 kuluessa tai vuoden 2009 alussa.

            Määrärahat vuodeksi 2008:

      17 04 03 03 – Eläinkuljetusten valvontapisteet (pysähdyspaikat) 4 000 000 euroa

            Suunniteltujen yksittäisten toimien lukumäärä:
          yksi ehdotuspyyntö.
      Tähän toimeen sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ensimmäisen osan VI osastossa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ensimmäisen osan VI osastossa annettuja sääntöjä.
      II   Pilottihanke (budjettikohta 17 01 04 06)

            Oikeusperusta:
          varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 49 artiklan 6 kohdan a alakohta

            Määrärahat vuodeksi 2008:

      17 01 04 06 – Pilottihanke – Parannetut menetelmät eläinystävällistä tuotantoa varten: 1 000 000 euroa

            Suunniteltujen yksittäisten toimien lukumäärä:
          Palvelusopimusta koskeva avoin tarjouskilpailu on tarkoitus käynnistää kesäkuussa 2008. Sopimus allekirjoitetaan vuoden loppuun mennessä.
      Tähän toimeen sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ensimmäisen osan V osastossa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ensimmäisen osan V osastossa annettuja sääntöjä.