Avis juridique important

|

32000D0688

2000/688/EY: Neuvoston päätös, tehty 7 päivänä marraskuuta 2000, päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamisesta kattamaan hankkeisiin Kroatiassa myönnettävät lainat

Virallinen lehti nro L 285 , 10/11/2000 s. 0020 - 0021

Neuvoston päätös,tehty 7 päivänä marraskuuta 2000,päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamisesta kattamaan hankkeisiin Kroatiassa myönnettävät lainat(2000/688/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:(1) Yleisten asioiden neuvosto hyväksyi 6 päivänä maaliskuuta 1995 neuvotteluohjeet talous- ja kauppasopimuksen sekä rahoituspöytäkirjan tekemisestä Kroatian kanssa. Rahoituspöytäkirja koski Euroopan investointipankin, jäljempänä "EIP", 230 miljoonan euron viisivuotista erityislainajärjestelyä Kroatialle. Neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoitti 4 päivänä elokuuta 1995 Kroatian kanssa talous- ja kauppasopimuksesta käytävien neuvottelujen keskeyttämisestä sotilastoimien alkamisen vuoksi Krajinassa.(2) Vuoden 2000 alun parlamentti- ja presidentinvaalien tulosten jälkeinen viimeaikainen kehitys Kroatiassa on muuttanut perusteellisesti maan poliittisia näkymiä. Kroatian uusi hallitus on täysin sitoutunut toteuttamaan poliittiset ja taloudelliset uudistukset Kaakkois-Euroopan maita koskevan Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin mukaisesti.(3) Yleisten asioiden neuvosto antoi 24 päivänä tammikuuta 2000 erityisen julkilausuman Kroatiasta ja ilmaisi uudelleen valmiutensa auttaa Kroatiaa vastaamaan niihin haasteisiin, jotka maata odottavat sen kehittäessä tiiviimpää suhdetta Euroopan unioniin.(4) Yleisten asioiden neuvoston antaman kehotuksen 14 päivänä helmikuuta 2000 jälkeen komissio hyväksyi 24 päivänä toukokuuta 2000 toteutettavuusselvityksen neuvottelujen aloittamisesta vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta Kroatian kanssa. Yleisten asioiden neuvosto hyväksyi selvityksen 14 päivänä kesäkuuta 2000 ja tämän jälkeen komissio antoi 19 päivänä heinäkuuta 2000 suosituksen neuvostolle neuvottelujen aloittamisesta.(5) On tärkeää osoittaa Euroopan unionin tukevan Kroatiaa tällä hetkellä sen poliittisen ja taloudellisen uudistusohjelman toteuttamisessa, joka on laadittu vuoden 2000 alun vaalien jälkeen Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin mukaisesti, tukemalla Kroatian investointeja perusrakenteeseen ja yksityisen sektorin kehittämiseen.(6) Sen vuoksi on asianmukaista antaa EIP:lle takausvaltuutus, joka mahdollistaa lainatoimien allekirjoittamisen Kroatiassa. EIP on ilmoittanut voivansa ja tahtovansa laajentaa lainat koskemaan Kroatiaa EIP:n perussäännön mukaisin ehdoin.(7) Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille(3).(8) Neuvoston päätöksellä 2000/24/EY(4) myönnetään EIP:lle yhteisön takuu yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta).(9) Päätöksellä 2000/24/EY vahvistettu EIP:n yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnettyjä lainoja koskeva yleistakuuvaltuutus olisi laajennettava koskemaan Kroatiaa. Lainojen enimmäismäärää olisi lisättävä lainanannon mahdollistamiseksi Kroatialle. Sen vuoksi olisi päätöstä 2000/24/EY muutettava.(10) Perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän päätöksen tekemiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 308 artikla,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan päätöksen 2000/24/EY 1 artikla seuraavasti:1) Muutetaan 1 artiklan toisen alakohdan toinen virke seuraavasti:a) korvataan johdantokappaleessa ilmaisu "18410 miljoonaa euroa" ilmaisulla "18660 miljoonaa euroa".b) korvataan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisu "8680 miljoonaa euroa" ilmaisulla "8930 miljoonaa euroa".2) Lisätään 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisun "Bulgaria," jälkeen ilmaisu "Kroatia".2 artiklaTätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaL. Fabius(1) EYVL C 311 E, 31.10.2000, s. 329.(2) Lausunto annettu 6. lokakuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999 (EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1).(4) EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24.


title: 2006/852/EY: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä marraskuuta 2006 , kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banka Slovenijen ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

text:
               29.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 331/19

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 28 päivänä marraskuuta 2006,
   kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banka Slovenijen ulkopuolisten tilintarkastajien osalta
   (2006/852/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   ottaa huomioon Banka Slovenijen tilintarkastajista Euroopan unionin neuvostolle 9 päivänä lokakuuta 2006 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2006/14 (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Sloveniassa 1 päivänä tammikuuta 200711 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/495/EY (2), 1 artiklan mukaan Slovenia täyttää nyt euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset, ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan (3) 4 artiklassa tarkoitettu Sloveniaa koskeva poikkeus olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2007.

               (3)

               Sloveniaa koskevan poikkeuksen kumoamisen vuoksi EKP:n neuvosto on suositellut, että neuvosto hyväksyisi tilikaudesta 2007 alkaen Deloitte & Touche revizija d.o.o.:n Banka Slovenijen ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2007 ja 2008.

               (4)

               On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (4) tämän mukaisesti,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Lisätään päätöksen 1999/70/EY 1 artiklaan kohta seuraavasti:

      ”13.   Deloitte & Touche revizija d.o.o. hyväksytään Banka Slovenijen ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2007 ja 2008.”

   2 artikla
   Tämä päätös ilmoitetaan EKP:lle.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  EUVL C 257, 25.10.2006, s. 19.

      (2)  EUVL L 195, 15.7.2006, s. 25.

      (3)  EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33.

      (4)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/476/EY (EUVL L 188, 1.7.2006, s. 7).


title: 2011/313/EU: Komission päätös, annettu 26 päivänä toukokuuta 2011 , Euroopan unionin virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, palkkoihin 1 päivästä helmikuuta 2010 , 1 päivästä maaliskuuta 2010 , 1 päivästä huhtikuuta 2010 , 1 päivästä toukokuuta 2010 ja 1 päivästä kesäkuuta 2010 sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta

text:
               27.5.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 140/56

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 26 päivänä toukokuuta 2011,
   Euroopan unionin virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, palkkoihin 1 päivästä helmikuuta 2010, 1 päivästä maaliskuuta 2010, 1 päivästä huhtikuuta 2010, 1 päivästä toukokuuta 2010 ja 1 päivästä kesäkuuta 2010 sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta
   (2011/313/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 336 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1), ja erityisesti niiden liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksella (EU) N:o 768/2010 (2) vahvistetaan henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti korjauskertoimet, joita sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2009 sellaisten Euroopan unionin virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa.

               (2)

               Eräitä korjauskertoimia olisi mukautettava henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan mukaisesti 1 päivästä helmikuuta 2010, 1 päivästä maaliskuuta 2010, 1 päivästä huhtikuuta 2010, 1 päivästä toukokuuta 2010 ja 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen, koska komissiolla olevien tilastotietojen mukaan asianomaisen korjauskertoimen ja valuuttakurssin perusteella lasketut elinkustannukset ovat eräissä kolmansissa maissa muuttuneet yli viisi prosenttia siitä, kun ne vahvistettiin viimeksi tai kun komissio mukautti niitä edellisen kerran antamallaan päätöksellä 2010/790/EU (3),

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin sovellettavia korjauskertoimia mukautetaan tiettyjen maiden osalta liitteen mukaisesti. Liitteessä on viisi kuukausitaulukkoa, joista käy ilmi, mitkä valtiot ovat kyseessä ja mitä päivämääriä kuhunkin niistä sovelletaan (1 päivästä helmikuuta 2010, 1 päivästä maaliskuuta 2010, 1 päivästä huhtikuuta 2010, 1 päivästä toukokuuta 2010 ja 1 päivästä kesäkuuta 2010).
   Palkkojen laskemisessa käytettävät valuuttakurssit vahvistetaan varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti käyttäen ensimmäisessä kohdassa mainittuna päivänä voimassa ollutta kurssia.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sen julkaisupäivää Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 2011.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         Catherine ASHTON

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

      (2)  EUVL L 228, 31.8.2010, s. 1.

      (3)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 50.

      LIITE

         HELMIKUU 2010

                  Asemamaa

                  Hintapariteetti
                  helmikuu 2010

                  Valuuttakurssi
                  helmikuu 2010 (1)

                  Korjauskerroin
                  helmikuu 2010 (2)

                  Armenia

                  368,8

                  534,71

                  69,0

                  Barbados

                  2,937

                  2,7998

                  104,9

                  Egypti (3)

                  3,825

                  7,68385

                  49,8

                  Eritrea (4)

                  14,6

                  21,6393

                  67,5

                  Ghana (5)

                  1,155

                  2,002

                  57,7

                  Haiti

                  55,97

                  59,3743

                  94,3

                  Jemen

                  201,3

                  297,283

                  67,7

                  Kroatia

                  5,989

                  7,321

                  81,8

                  Laos (6)

                  9 400

                  12 001,5

                  78,3

                  Madagaskar (7)

                  2 319

                  2 920,63

                  79,4

                  Norja

                  10,69

                  8,179

                  130,7

                  Sierra Leone (4)

                  4 557

                  5 524,5

                  82,5

                  Sudan (Khartum) (5)

                  2,314

                  3,31285

                  69,8

                  Thaimaa (6)

                  30,08

                  46,316

                  64,9

                  Trinidad ja Tobago

                  6,966

                  8,8894

                  78,4

         MAALISKUU 2010

                  Asemamaa

                  Hintapariteetti
                  maaliskuu 2010

                  Valuuttakurssi
                  maaliskuu 2010 (8)

                  Korjauskerroinr
                  maaliskuu 2010 (9)

                  Angola

                  133,3

                  122,909

                  108,5

                  Fidži

                  1,668

                  2,65851

                  62,7

                  Guinea (Conakry)

                  4 699

                  6 677

                  70,4

                  Kazakstan (Astana)

                  171,5

                  201,56

                  85,1

                  Madagaskar (10)

                  2 167

                  2 932,3

                  73,9

                  Malawi

                  168,2

                  205,737

                  81,8

                  Mosambik

                  29,06

                  40,925

                  71,0

                  Sambia (11)

                  4 436

                  6 409,68

                  69,2

                  Suriname (11)

                  2,019

                  3,87

                  52,2

                  Uusi-Seelanti

                  1,777

                  1,9539

                  90,9

                  Venezuela (12)

                  3,596

                  5,79305

                  62,1

         HUHTIKUU 2010

                  Asemamaa

                  Hintapariteetti
                  huhtikuu 2010

                  Valuuttakurssi
                  huhtikuu 2010 (13)

                  Korjauskerroin
                  huhtikuu 2010 (14)

                  Egypti (15)

                  4,02

                  7,4149

                  54,2

                  Eritrea (16)

                  15,78

                  20,6343

                  76,5

                  Gambia

                  27,06

                  35,75

                  75,7

                  Georgia

                  1,78

                  2,3181

                  76,8

                  Itä-Timor

                  USD 1,147

                  USD 1,3482

                  85,1

                  Kirgisia

                  46,22

                  60,5611

                  76,3

                  Kuuba

                  USD 1,033

                  USD 1,3482

                  76,6

                  Moldova

                  10,04

                  16,6048

                  60,5

                  Pakistan

                  52,55

                  112,284

                  46,8

                  Paraguay

                  4 086

                  6 269,56

                  65,2

                  Sierra Leone (16)

                  4 893

                  5 192,25

                  94,2

                  Saudi-Arabia

                  3,892

                  5,1109

                  76,2

                  Uusi-Kaledonia

                  134,3

                  119,332

                  112,5

                  Valko-Venäjä

                  2 574

                  4 003,28

                  64,3

         TOUKOKUU 2010

                  Asemamaa

                  Hintapariteetti
                  toukokuu 2010

                  Valuuttakurssi
                  toukokuu 2010 (17)

                  Korjauskerroin
                  toukokuu 2010 (18)

                  Etelä-Korea

                  1 574

                  1 477,79

                  106,5

                  Filippiinit

                  44,72

                  59,186

                  75,6

                  Ghana (19)

                  1,232

                  1,89235

                  65,1

                  Guatemala

                  7,732

                  10,5915

                  73,0

                  Indonesia (Jakarta)

                  8 940

                  11 948,3

                  74,8

                  Jamaika

                  109,8

                  117,328

                  93,6

                  Sudan (Khartoum) (19)

                  2,481

                  3,13891

                  79,0

                  Turkki

                  1,923

                  1,9673

                  97,7

                  Venezuela (20)

                  3,939

                  5,69299

                  69,2

         KESÄKUU 2010

                  Asemamaa

                  Hintapariteetti
                  kesäkuu 2010

                  Valuuttakurssi
                  kesäkuu 2010 (21)

                  Korjauskerroin
                  kesäkuu 2010 (22)

                  Eritrea (23)

                  17,17

                  18,8793

                  90,9

                  Kongo (Brazzaville)

                  762,4

                  655,957

                  116,2

                  Laos (24)

                  8 881

                  10 190,5

                  87,1

                  Mali

                  636,9

                  655,957

                  97,1

                  Sambia (25)

                  4 830

                  6 261,24

                  77,1

                  Sierra Leone (23)

                  5 227

                  4 850,16

                  107,8

                  Suriname (25)

                  2,132

                  3,63

                  58,7

                  Thaimaa (24)

                  31,89

                  40,328

                  79,1

         (1)  1 EURO =
            x
          paikallista valuuttayksikköä

         (2)  Bryssel = 100.

         (3)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja huhtikuun 2010 osalta.

         (4)  Korjauskerrointa mukautetaan kolme kertaa: helmikuun 2010, huhtikuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (5)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja toukokuun 2010 osalta.

         (6)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: maaliskuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (7)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja maaliskuun 2010 osalta.

         (8)  1 EURO =
            x
          paikallista valuuttayksikköä

         (9)  Bryssel = 100.

         (10)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja maaliskuun 2010 osalta.

         (11)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: maaliskuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (12)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: maaliskuun 2010 ja toukokuun 2010 osalta.

         (13)  1 EURO =
            x
          paikallista valuuttayksikköä (paitsi Kuuban, El Salvadorin, Ecuadorin, Liberian, Panaman, Kongon demokraattisen tasavallan ja Itä-Timorin osalta käytetään Yhdysvaltain dollaria).

         (14)  Bryssel = 100.

         (15)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja huhtikuun 2010 osalta.

         (16)  Korjauskerrointa mukautetaan kolme kertaa: helmikuun 2010, huhtikuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (17)  1 EURO =
            x
          paikallista valuuttayksikköä

         (18)  Bryssel = 100.

         (19)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja toukokuun 2010 osalta.

         (20)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: maaliskuun 2010 ja toukokuun 2010 osalta.

         (21)  1 EURO =
            x
          paikallista valuuttayksikköä

         (22)  Bryssel = 100.

         (23)  Korjauskerrointa mukautetaan kolme kertaa: helmikuun 2010, huhtikuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (24)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: helmikuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.

         (25)  Korjauskerrointa mukautetaan kaksi kertaa: maaliskuun 2010 ja kesäkuun 2010 osalta.


title: 2009/678/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009 , Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2007

text:
               26.9.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/194

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,

   tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009,
   Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2007
   (2009/678/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä säätiön vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta 26. toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 (4) ja erityisesti sen 16 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A6-0173/2009),

               1.

               toteaa, että Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöstiedot ovat tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liitteenä;

               2.

               hyväksyy Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilien päättämisen varainhoitovuodelta 2007;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 60.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 156.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


Avis juridique important

|

31999D0858

1999/858/EY: Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 1999, Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä

Virallinen lehti nro L 335 , 28/12/1999 s. 0055 - 0060

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 6 päivänä joulukuuta 1999,Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä(1999/858/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 622/98(1) ja erityisesti sen 2 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa.2) Asetuksessa (EY) N:o 622/98 säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kutakin liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevista periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin hakijavaltiolle sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista.3) Yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti Eurooppa-sopimuksiin sisältyvien sitoumusten noudattaminen ja edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä; jos olennainen edellytys jää täyttymättä, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmistelevan tuen osalta.4) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on päättänyt, että liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista ja edistymistä yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkastellaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä.5) Komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa esitettiin puolueeton arviointi Tsekin tasavallan jäsenyysvalmisteluista ja yksilöitiin ensisijaisia alueita valmistelujen jatkamista varten.6) Jäsenyyden valmistelemiseksi Tsekin tasavallan olisi ajantasaistettava kansallinen ohjelmansa yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; tässä ohjelmassa olisi esitettävä aikataulu liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttamiselle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaAsetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvät periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välitavoitteet ja edellytykset esitetään tämän päätöksen liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä.2 artiklaLiittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä sekä asianomaisissa neuvoston elimissä, joille komissio raportoi säännöllisesti.3 artiklaTätä päätöstä noudatetaan kolmannesta päivästä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1999.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaT. HALONEN(1) EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1.LIITETSEKIN TASAVALTA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS 19991. TAVOITTEETLiittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa Tsekin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavotteiden täytätäntöönpanon edistämiseksi Tsekin käytetettävissä olevat varat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus on perustana useille politiikan välineille, joita käytetään hakijavaltioiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva tarkistettu kansallinen ohjelma, talouspolitiikan keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva sopimus sekä kansalliset kehittämissuunnitelmat ja muut alakohtaiset suunnitelmat, jotka ovat tarpeen, jotta osallistuminen rakennerahastoihin unioniin liittymisen jälkeen sekä liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (Ispa) ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (Sapard) täytäntöönpano ennen unioniin liittymistä olisivat mahdollisia. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityisiä menettelyjä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.2. PERIAATTEETKunkin hakijavaltion osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät valtioiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:- hakijavaltiossa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun,- hakijavaltiossa on toimiva markkinatalous ja se pystyy selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa, ja- hakijavaltio pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan luettuna poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijavaltioiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.3. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLITAVOITTEETKomission määräaikaiskertomuksissa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijavaltioiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen liittymään unioniin. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten valtioiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijavaltioille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin valtioiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijavaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet on tarkistetussa liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa jaettu edelleen kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Tsekin realistisia mahdollisuuksia saavuttaa ne tai edistyä huomattavasti niiden täyttämisessä vuoden 2000 loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen olisi mahdollisuuksien mukaan aloitettava jo vuoden 2000 aikana. Vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa arvioidaan Tsekin edistymistä vuoden 1998 liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa. Tätä arviointia on käytetty määriteltäessä tämänhetkisen kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet.Tseki on toimittanut tarkistetun version yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevasta kansallisesta ohjelmastaan 31 päivänä toukokuuta 1999. Ohjelmassa vahvistetaan aikataulu ensimmäiseen liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen perustuvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden toteuttamiseksi sekä tarvittavat hallintorakenteet ja varojen määrä.Liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ilmoitetaan Tsekin liittymisvalmistelujen ensisijaiset alat. Tsekin on kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan kaikki määräaikaiskertomuksessa yksilöidyt ongelmat. Lisäksi on tärkeää, että Tsekki täyttää sitoumuksensa, jotka koskevat lainsäädännön lähentämistä ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa Eurooppa-sopimuksen nojalla sekä kansallisen lainsäädännön analyyttisen arvioinnin ja neuvotteluprosessin yhteydessä tehtyjen sitoumusten mukaisesti. Olisi pidettävä mielessä, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa.Komission määräaikaiskertomuksen analyysin perusteella Tsekille on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet.3.1 Lyhyen aikavälin tavoitteet (2000)Poliittiset arviointiperusteet- Tsekin on toteutettava hallituksen 7 päivänä lokakuuta antamassa romaniväestön asemaa koskevassa päätöslauselmassa esitetyt toimet, mukaan luettuna tarvittavan rahoitustuen myöntäminen kansallisella ja paikallistasolla. Sen on toteutettava syrjinnän vastaisia toimenpiteitä (myös julkishallinnossa) ja edistettävä työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksia.Taloudelliset arviointiperusteet- Tsekin on saatettava päätökseen pankkialan rakenneuudistus (kaksi jäljellä olevaa pääpankkia on yksityistettävä ja epävarmoja lainoja koskeva ongelma on ratkaistava), edistettävä yritysten, erityisesti suurten ryhmittymien, rakennemuutosta ja nopeutettava yrityssektorin yksityistämistä,- sen on toteutettava suunnitelma, jonka tavoitteena on teräsalan rakenneuudistus EU:n vaatimusten mukaisesti, ja- sen on kehitettävä konkurssilainsäädäntöä ja tehostettava sen täytäntöönpanoa.Sisämarkkinat- Teollis- ja tekijänoikeudet: Tsekin on yhdenmukaistettava lainsäädäntöä (tekijänoikeuden suojan takausaikaa on pidennettävä 70 vuoteen, ja huomiota on kiinnitettävä äänitteiden taannehtivaan suojaan sekä väärennettyihin ja laittomasti valmistettuihin tavaroihin) ja vahvistettava hallinnollista ja oikeudellista lainvalvontaa myös valtion rajoilla,- yhtiöoikeus: Tsekin on hyväksyttävä vähemmistöosakkaiden suojaa vahvistava lainsäädäntö,- tietosuoja: Tsekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja perustettava riippumaton valvontaviranomainen,- tavaroiden vapaa liikkuvuus: Tsekin on muutettava tuotteiden teknisiä vaatimuksia, vaatimustenmukaisuuden arviointia ja kansanterveyden suojelua koskevaa horisontaalista lainsäädäntöä. Sen on jatkettava alakohtaisen lainsäädännön yhdenmukaistamista, tehostettava markkinoiden valvontaa ja vaatimustenmukaisuuden arviointia laitteiden ja henkilöstön koulutuksen osalta sekä vahvistettava täytäntöönpanorakenteita tuotekohtaisen lainsäädännön alalla,- pääomien vapaa liikkuvuus: Tsekin on yhdenmukaistettava televiestintää, vakuutusalaa ja joukkovelkakirjoja koskeva lainsäädäntö kyseisillä aloilla jäljellä olevien rajoitusten poistamiseksi ja poistettava nimettömät pankkitilit,- palvelujen vapaa liikkuvuus: Tsekin on vahvistettava arvopaperikomiteaa ja laajennettava sen toimialaa,- kilpailu: Tsekin on yhdenmukaistettava kilpailu- ja valtiontukia koskevaa lainsäädäntöä, vahvistettava valtiontukien valvontaviranomaista riittävällä määrällä pätevää henkilöstöä ja saatettava päätökseen valtiontukien määritys,- televiestintä: Tsekin on yhdenmukaistettava alan lainsäädäntöä sekä vahvistettava riippumatonta sääntelyviranomaista vuoden 2000 kesäkuuhun mennessä,- audiovisuaaliala: Tsekin on saatettava päätökseen alan lainsäädännön yhdenmukaistaminen, ja- verotus: Tsekin on yhdenmukaistettava valmisteveroja ja arvonlisäveroa koskeva lainsäädäntö erityisesti alennetun arvonlisäverokannan osalta. Sen on huolehdittava verovapaiden myymälöiden sulkemisesta maarajoilla, vahvistettava hyväksyvänsä yritysverotuksen käytännesääntöjen periaatteet ja varmistettava, että uudet verotoimenpiteet ovat näiden periaatteiden mukaisia.Maatalous- Tsekin on valmisteltava yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikkojen täytäntöönpanon edellyttämiä toimia (ministeriö sekä valtion markkinasääntelyrahaston kaltaiset laitokset),- eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluala: Tsekin on jatkettava lainsäädännön yhdenmukaistamista ja parannettava tarkastusjärjestelyjä,- sen on hyväksyttävä teurastamojen ja meijerien nykyaikaistamissuunnitelma, jotta ne täyttävät EU:n hygienia- ja kansanterveysnormit, ja- sen on saatettava päätökseen nautakarjan merkitsemisjärjestelmän yhdenmukaistaminen ja laajennettava sen soveltamista muihin lajeihin.Työ- ja sosiaaliasiat- Tsekin on kehitettävä edelleen yhteisen työllisyystarkastelun avulla kansallista työllisyysstrategiaa, jonka avulla se voi myöhemmin osallistua Euroopan työllisyysstrategiaan, ja- sen on tuettava työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä yhteisön säännöstön omaksumiseksi ja täytäntöönpanemiseksi erityisesti kahdenvälisen vuoropuhelun avulla.Ympäristö- Tsekin on nopeutettava puitelainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa vedenlaadun, jätehuollon, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisen, luonnonsuojelun ja ilmanlaadun aloilla,- sen on kehitettävä ympäristöinvestointistrategia, jonka on perustuttava yhdenmukaistamisesta aiheutuvien kustannusten arvioihin sekä realistisiin arvioihin vuosittain julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatavasta rahoituksesta ja jossa otetaan erityisesti huomioon direktiivit, jotka edellyttävät suuria investointeja vesien- ja ilmansuojelun, jätehuollon ja teollisuusperäisen pilaamisen valvonnan aloilla, ja- sen on saatettava päätökseen ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin säännösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistettava säännösten täytäntöönpano.Oikeus- ja sisäasiat- Tsekin on tehostettava rajavalvontaa ja huolehdittava asianomaisten viranomaisten toiminnan yhteensovittamisesta, jotta Tsekki voisi osallistua täysimääräisesti Schengenin tietojärjestelmään,- sen on hyväksyttävä turvapaikka- ja muukalaislainsäädäntö sekä vahvistettava politiikkaa laittoman maahanmuuton alalla,- sen on pantava täytäntöön järjestäytynyttä rikollisuutta, korruptiota (lainsäädäntö, täytäntöönpanorakenteet, riittävä määrä pätevää henkilöstöä, toimielinten välisen toiminnan parempi yhteensovittaminen) ja talousrikollisuutta koskeva politiikka. Sen on ratifioitava OECD:n lahjonnan torjuntaa koskeva yleissopimus ja allekirjoitettava lahjontaa koskeva rikosoikeudellinen yleissopimus, ja- sen on vahvistettava valmiuksia rahanpesun torjumiseksi.Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn tehostaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien- Tsekin on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön valtionhallinnon uudistusohjelma (virkamieslain käyttöönotto),- sen on täydennettävä lainsäädäntöä sisäisen ja ulkoisen varainhoidon valvonnan aloilla. Sen on perustettava hallituksen yhteyteen keskusorganisaatio sisäiseen tarkastukseen/valvontaan liittyvien tehtävien yhdenmukaistamista varten sekä sisäisen tarkastuksen/valvonnan yksikköjä varoja käyttäviin elimiin. Sen on lisättävä sisäisten varainhoidon valvojien ja tilintarkastajien toiminnallista riippumattomuutta sekä keskushallinnon tasolla että hajautetulla tasolla ja parannettava varainhoidon ennakkovalvontaa,- Phare(1), Ispa(2) ja Sapard(3): Tsekin on jatkettava kansallisen kehittämissuunnitelman ja maaseudun kehittämissuunnitelman kehittämistä. Sen on vahvistettava oikeudelliset, hallinnolliset (tilintarkastuskäsikirja ja kirjausketju) sekä talousarviota koskevat puitteet Ispan ja Sapardin ohjelmointia ja hallinnointia varten. Tämä edellyttää myös järjestelmällisiä ympäristövaikutusten arviointeja ja yhteisön varoista yhteisrahoitusta saaneisiin hankkeisiin sovellettavia, julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, jotka ovat yhteensopivia yhteisön säännösten kanssa. Tsekin on lisäksi perustettava toimiva maksajavirasto Sapardia varten, ja- sen on aloitettava oikeushallinnon (tuomarien ja yleisten syyttäjien) uudistusohjelman toteuttaminen täyttämällä virkoja, yksinkertaistamalla menettelyjä ja lisäämällä tuomarien koulutusta yhteisön oikeuden alalla.3.2 Keskipitkän aikavälin tavoitteetPoliittiset arviointiperusteet- Tsekin on lisättävä toimia ja määrärahoja sekä kansallisella että paikallistasolla romaniväestön tilanteen parantamiseksi edelleen.Taloudelliset arviointiperusteet- Tsekin on parannettava yksityisen sektorin, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä,- sen on saatettava päätökseen teollisuuden yksityistämisprosessi ja toteutettava yleishyödyllisen yritystoiminnan vapauttamista koskeva ohjelma,- sen on harjoitettava jäsenyyttä edeltävänä aikana verovalvontaa, joka sisältää vuosittaisen ilmoituksen alijäämää ja velkaa koskevista tiedoista (liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä tiedottaminen), keskipitkän aikavälin verotusstrategioiden laatimisen (vakauttamis- ja kasvusopimuksen mukaisesti) ja verotuksen avoimuuden parantamisen, ja- sen on jatkettava terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmän rahoitusta koskevia uudistuksia.Sisämarkkinat- Julkiset hankinnat: Tsekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja poistettava vuoden 2002 loppuun mennessä kansallista etuuskohtelua koskevan lausekkeen käyttö julkisten hankintojen osalta sallimalla kaikkien yhteisön yritysten osallistua tiettyjen alojen tarjouskilpailumenettelyihin Tsekin tasavallassa,- teollis- ja tekijänoikeudet: Tsekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen,- tietosuoja: Tekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja perustettava riippumaton valvontaelin,- tavaroiden vapaa liikkuvuus: Tsekin on saatettava päätökseen alakohtaisen lainsäädännön, mukaan luettuna lääkkeiden markkinoille saattamista koskevaa lupaa koskevan lainsäädännön, yhdenmukaistaminen sekä taattava täytäntöönpanorakenteet kaikilla aloilla,- henkilöiden vapaa liikkuvuus: Tsekin on saatettava päätökseen tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen,- palvelujen vapaa liikkuvuus: Tsekin on saatettava päätökseen vakuutusalan lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja perustettava riippumaton valvontaelin,- kilpailu: Tsekin on varmistettava kilpailu- ja valtiontukisääntöjen täysimääräinen täytäntöönpano, huolehdittava tukijärjestelmien ja valtiontukia koskevan lainsäädännön yhdenmukaisuudesta yhteisön säännöstön kanssa sekä parannettava koulutusta kaikilla tasoilla,- televiestintä: Tsekin on otettava käyttöön taajuuksien käyttöä koskeva valvontajärjestelmä,- verotus: Tsekin on saatettava päätökseen verotusta koskevan lainsäädännön, mukaan luettuna yhteisön siirtymäkauden arvonlisäjärjestelmän, yhdenmukaistaminen sekä hallintorakenteiden ja valvontamenettelyjen uudistus, mukaan luettuna hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon alalla,- kuluttajansuoja: Tsekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja vahvistettava hallintorakenteita, erityisesti markkinoiden valvontaa, ja- tulli: Tsekin on saatettava päätökseen lainsäädännön yhdenmukaistaminen, tehostettava rajavalvontaa, jatkettava tullihallinnon toimintakyvyn kehittämistä ja jatkettava petosten ja lahjonnan torjuntaa.Talous- ja rahaliitto- Tsekin on vahvistettava kansallisen keskuspankin riippumattomuutta erityisesti valtionlainojen osalta.Maatalous- Tsekin on vahvistettava yhteisen maatalouspolitiikan hallintomekanismeja ja hallintorakenteita (valvottava maataloustuotteiden markkinoita, toteutettava rakenteiden ja maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä sekä perustettava uusia elimiä ja valvontamekanismeja),- eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluala: Tsekin on saatettava päätökseen eläinten merkitsemisjärjestelmän kehittäminen ja otettava käyttöön HACCP-järjestelmä (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) sekä toteutettava ohjelmat, jotka koskevat eläinjätteiden käsittelyä, teurastamojen ja meijerien nykyaikaistamista, jäännöstuotteita ja zoonooseja, ja- sen on toteutettava teurastamojen ja meijerien nykyaikaistamista koskeva suunnitelma.Energia- Tsekin on jatkettava ydinturvallisuuden korkean tason varmistamista Dukovanyn ja Temelinin ydinvoimaloissa (rakennustöiden valmistuttua),- sen on valmistauduttava energia-alan sisämarkkinoihin erityisesti omaksumalla sähkö- ja kaasudirektiivien säännökset (myös mukautettava energian hinnat niiden todelliselle kustannustasolle ja otettava käyttöön sääntelyjärjestelmä),- sen on yhdenmukaistettava öljyvarastoja koskevia vaatimuksia sekä parannettava energiatehokkuutta, ja- sen on lujitettava ydinturvallisuuden ja säteilysuojan sääntelyrakenteita.Liikenne- Tsekin on yhdenmukaistettava lainsäädäntö tieliikenteen (markkinoille pääsy, tieturvallisuus, verotus ja vaarallisiin tavaroihin sovellettavat säännöt), rautateiden ja ilmailun aloilla (erityisesti ilmaturvallisuus ja lennonjohto).Työ- ja sosiaaliasiat- Tsekin on saatettava EU-lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön työterveyden ja -turvallisuuden (mukaan luettuna puitedirektiivi), työoikeuden, naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun sekä kansanterveyden aloilla. Tämä edellyttää myös näihin aloihin ja sosiaaliturvan koordinointiin liittyvien hallintorakenteiden lujittamista, ja- sen on perustettava riippumaton työntekijöiden takuurahasto työnantajan maksukyvyttömyystapauksia varten.Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus- Tsekin on laadittava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla kansallinen toimintamalli. Sen on parannettava hallintorakenteita sekä otettava käyttöön budjettijärjestelmä ja siihen liittyvät menettelyt, myös ennakko- ja jälkiarviointi, jotka ovat rakennerahastoja koskevien vaatimusten mukaisia.Ympäristö- Tsekin on saatettava päätökseen puite- ja alakohtaisen lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantava se täytäntöön. Sen on vahvistettava edelleen hallinnon toimintakykyä sekä valvonta- ja täytäntöönpanokykyä, ja- kestävän kehityksen periaatteet on sisällytettävä kaikkien muiden alakohtaisten politiikkojen määritelmiin ja täytäntöönpanoon.Oikeus- ja sisäasiat- Tsekin on jatkettava lainvalvontaelinten ja oikeuslaitoksen toiminnan tehostamista (henkilöstön määrä, koulutus ja laitteet) sekä järjestäytyneen rikollisuuden, nais-, lapsi- ja huumekaupan sekä korruption torjuntaa. Sen on huolehdittava aikaisempaa paremmasta lainvalvontaelinten välisestä koordinoinnista, ja- sen on jatkettava asteittain viisumilainsäädännön ja -käytäntöjen yhdenmukaistamista EU:n käytäntöjä vastaaviksi.Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn tehostaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien- Tsekin on vahvistettava julkisen talouden varainhoidon valvontaan liittyviä toimia asianmukaisen henkilöstön, koulutuksen sekä laitteiden avulla,- sen on saatettava päätökseen oikeuslaitoksen uudistus (tuomarit ja yleiset syyttäjät), ja- sen on vahvistettava tilastointivalmiuksia.4. OHJELMATVuosille 1995-1999 myönnetyt Pharen määrärahat olivat yhteensä 358 miljoonaa euroa. Berliinissä 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimuksen mukaan hakijavaltioille vuosina 2000-2006 myönnettävään rahoitusapuun sisältyy myös tuki maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille. Tukea myönnetään liittymistä edeltävän Sapard-välineen (neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87) ja rakennetuen Ispa-välineen (neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73) kautta. Välineissä annetaan etusija samanlaisille toimille kuin koheesiorahastossa liittymistä edeltävän aikana. Näiden kansallisten rahoitusosuuksien turvin Tsekki voi myös rahoittaa osittain osallistumisensa yhteisön ohjlemiin, muun muassa tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1). Lisäksi Tsekki voi saada rahoitusta yhteisön säännöstöön suoraan liittyvistä monikansallisista ohjelmista. Hakijavaltioiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio on vuodesta 1998 toiminut yhteistyössä Euroopan investointipankin ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.5. EHDOLLISUUSKolmen liittymistä valmistelevan välineen - Pharen, Ispan, ja Sapardin - kautta hankkeiden rahoittamiseen myönnettävän yhteisön avun edellytyksenä on, että Tsekki noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy ennen kaikkea tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden erityisten ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa vuonna 2000. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätökseen rahoitusavun keskeyttämisestä asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.6. VALVONTALiittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Kuten Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, on tärkeää, että Euroopa-sopimuksen toimielimet ovat edelleen ne puitteet, joissa yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä voidaan tarkastella samojen järjestelyjen mukaan riippumatta siitä, onko neuvotteluja aloitettu. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteioiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä.Pharen hallintokomitea huolehtii siitä, että kaikkien kolmen liittymistä valmistelevan välineen - Pharen, Ispan ja Sapardin - yhteydessä tehdyt rahoituspäätökset ovat yhteensopivia sekä keskenään että liittymistä valmistelevien kumppanuuksien kanssa, kuten yhteensovittamista koskevassa asetuksessa (neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68) säädetään.Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa edelleen asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti.(1) Phare: Puolan ja Unkarin yhteensovitetun avun toimintaohjelma.(2) Ispa: Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline.(3) Sapard: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma.


Avis juridique important

|

31996D0817(02)

Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996 farmasiakoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 239 , 17/08/1996 s. 0005 - 0007

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996,farmasiakoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisestä (96/C 239/02)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon neuvoston 16 päivänä syyskuuta 1985 tekemän päätöksen 85/434/ETY farmasiakoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta (1) ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,ottaa huomioon vuoden 1994 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 165 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo, ettäedellä mainitun päätöksen 3 artiklan nojalla kyseisessä komiteassa on kolme asiantuntijaa jokaisesta jäsenvaltiosta ja jokaisella heistä varajäsen; saman päätöksen 4 artiklan nojalla näiden asiantuntijoiden ja heidän varajäsentensä toimikausi on kolme vuotta,neuvosto on 30 päivänä kesäkuuta 1992 tekemällään päätöksellä (2) nimennyt yhdentoista jäsenvaltion osalta mainitun komitean varsinaiset ja varajäsenet 29 päivänä kesäkuuta 1995 päättyväksi kaudeksi; neuvosto on 9 päivänä marraskuuta 1992 tekemällään päätöksellä (3) nimennyt tämän komitean belgialaiset varsinaiset ja varajäsenet samaksi kaudeksi,on aiheellista nimetä komitean varsinaiset ja varajäsenet, nimetä uudet jäsenet erovuoroisten tilalle tai uudistaa heidän toimikautensa sekä nimetä kyseisen komitean itävaltalaiset, suomalaiset ja ruotsalaiset varsinaiset ja varajäsenet, jajäsenvaltioiden hallitukset ovat esittäneet tätä varten ehdokasluettelon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään farmasiakoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi ja varajäseniksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 alkavaksi ja 22 päivänä heinäkuuta 1999 päättyväksi ajanjaksoksi:A. >TAULUKON PAIKKA>B. >TAULUKON PAIKKA>C. >TAULUKON PAIKKA>Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 1996.Neuvoston puolestaI. YATESPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 253, 24.9.1985, s. 43(2) EYVL N:o C 208, 15.8.1992, s. 2(3) EYVL N:o C 300, 17.11.1992, s. 3


title: Komission päätös, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2016, kolmannelle maalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi

text:
               23.4.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 144/9

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 21 päivänä huhtikuuta 2016,
   kolmannelle maalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi
   (2016/C 144/06)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   JOHDANTO

               (1)

               Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008, jäljempänä ’LIS-asetus’ luodaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.

               (2)

               LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöimiseksi, toimenpiteistä kyseisiin maihin nähden, kyseisiä maita koskevan luettelon laatimisesta, luettelosta poistamisesta, luettelon julkisuudesta sekä kiireellisistä toimenpiteistä.

               (3)

               LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on ilmoittaa kolmansille maille mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi maiksi. Tällainen ilmoitus on luonteeltaan alustava. Ilmoituksen on perustuttava LIS-asetuksen 31 artiklassa säädettyihin arviointiperusteisiin. Komission olisi toteutettava asianomaisiin kolmansiin maihin nähden myös kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Komission on liitettävä ilmoitukseen erityisesti tiedot tällaisen toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista sekä kyseisten maiden mahdollisuudesta vastata ja esittää todisteita toteamisen kiistämiseksi tai, tapauksen mukaan, tilanteen parantamiseksi laaditusta toimintasuunnitelmasta ja tilanteen korjaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Komission on annettava asianomaisille kolmansille maille riittävästi aikaa vastata ilmoitukseen sekä kohtuullinen aika tilanteen korjaamiseen.

               (4)

               LIS-asetuksen 31 artiklan mukaan komission tehtävänä on yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa olisi todettava yhteistyöhön osallistumattomaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvoitteet.

               (5)

               Yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi toteamisen olisi perustuttava kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun.

               (6)

               LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvoston tehtävänä on laatia luettelo yhteistyöhön osallistumattomista kolmansista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan muun muassa LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

               (7)

               LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaan kolmansien maiden lippuvaltiona varmentamat saalistodistukset hyväksytään sillä edellytyksellä, että maat ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamiseksi, valvomiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, joita kyseisten kolmansien maiden kalastusalusten on noudatettava.

               (8)

               LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaan komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon.

         2.   MENETTELY SIERRA LEONEN TASAVALLAN SUHTEEN

               (9)

               Sierra Leonen tasavalta, jäljempänä ’Sierra Leone’, ei ole lippuvaltiona toimittanut LIS-asetuksen 20 artiklan mukaista ilmoitusta komissiolle.

               (10)

               Komissio teki vuosina 2014–2016 hallinnollista yhteistyötä Sierra Leonen viranomaisten kanssa. Yhteistyöhön kuului kysymyksiä, jotka liittyivät lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamiseen, valvomiseen ja täytäntöönpanoon Sierra Leonen toimesta. Siihen sisältyi suullisten ja kirjallisten huomautusten vaihtoa ja tarkastuskäynti. Komissio pyrki tarkastuskäynnillä todentamaan kaikki tarpeellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyivät Sierra Leonen järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Sierra Leone on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvoitteensa.

               (11)

               Sierra Leone on Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) sekä Intian valtameren tonnikalakomission (IOTC) jäsen. Sierra Leone on ratifioinut vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS).

               (12)

               Arvioidakseen, miten Sierra Leone on täyttänyt johdanto-osan 11 kappaleessa tarkoitetuissa kansainvälisissä sopimuksissa määrätyt sekä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä vahvistetut kansainväliset velvoitteensa lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, komissio hankki, kokosi ja analysoi kaikki tarvittavat tiedot.

         3.   SIERRA LEONEN MAHDOLLINEN TOTEAMINEN YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

               (13)

               Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Sierra Leonen velvoitteita lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Tätä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut arviointiperusteet ja sovellettavan kansainvälisen oikeuden.

         3.1   LIS-kalastuksen ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohta)

               (14)

               Vuonna 1994 annettu kalastuksen hallinnointia ja kehittämistä koskeva laki sekä vuoden 1995 kalastusasetus kattavat ainoastaan Sierra Leonen lipun alla Sierra Leonen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtivien kalastusalusten toimet.

               (15)

               Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja komission keräämien tietojen perusteella komissio on todennut, että on olemassa todisteita siitä, että aikaisemmin Sierra Leonen lipun alla purjehtineet alukset ovat olleet osallisena LIS-kalastukseen. Näistä aluksista mainitaan alueellisten kalastusjärjestöjen LIS-alusluetteloissa (2), että ne ovat purjehtineet Sierra Leonen lipun alla sen jälkeen, kun ne on merkitty näihin luetteloihin (3). Kyseiset alukset ovat BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING ja YONGDING.

               (16)

               On olemassa vahvoja viitteitä siitä, että viranomainen, joka vastaa aluksen rekisteröinnistä, ei järjestelmällisesti ilmoita kalastusviranomaisille uusien kalastusalusten rekisteröinnistä eikä pyydä näiden alusten kalastushistoriaa koskevia tarkastuksia. Lisäksi näyttää siltä, ettei kansainvälisestä alusrekisteristä vastaava yksikkö kuule kansallisia viranomaisia ennen sellaisen kalastusaluksen rekisteröintiä, joka toimii Sierra Leonen talousvyöhykkeen ulkopuolella. Näin ollen luetteloa Sierra Leonen lipun alla purjehtivista kalastusaluksista voidaan pitää konsolidoimattomana: näyttää siltä, että kalastuksesta vastaavalla viranomaisella ei ole Sierra Leonen talousvyöhykkeen ulkopuolella toimivista kalastusaluksista mitään tietoja samalla kun alusten rekisteröinnistä vastaavalla viranomaiselle on ainoastaan osittaiset tiedot Sierra Leonen kalastusalusrekisterin tilanteesta. Voidaan katsoa, että ilmeinen yhteistyön puute kansainvälisestä alusrekisteristä vastaavan yksikön ja kansallisten viranomaisten välillä vähentää Sierra Leonen kykyä seurata laivastonsa kokoa ja toimia, minkä vuoksi laittomien toimijoiden saattaa olla mahdollista käyttää Sierra Leonen lippua ilman, että se havaitaan.

               (17)

               Komissio totesi, että jopa 50 Sierra Leonen lipun alla purjehtivaa kalastusalusta toimii Sierra Leonen talousvyöhykkeen ulkopuolella ilman asianomaisilta Sierra Leonen viranomaisilta saatua lupaa. Tämä näyttää olevan vastoin vuonna 2010 tehtyä kansallista hallituksen päätöstä, jolla kalastusalusten rekisteröinti kansainvälisen rekisterin kautta keskeytettiin. Lisäksi Sierra Leonen viranomaiset myönsivät, että kalastusviranomaiset eivät seuraa, valvo eivätkä tarkkaile näitä sen talousvyöhykkeen ulkopuolella toimivia Sierra Leonen lipun alla purjehtivia kalastusaluksia. Ne eivät ilmoita niiden maantieteellistä sijaintia Sierra Leonen kalastuksenseurantakeskukselle eivätkä jaa saalis-, purku- tai jälleenlaivaustietoja Sierra Leonen kalastusviranomaisille.

               (18)

               Komissio tarkasteli toimenpiteitä, jotka Sierra Leone on toteuttanut LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden Sierra Leonen markkinoille pääsyn osalta. Sierra Leonen viranomaiset eivät valvo mitenkään Sierra Leonen talousvyöhykkeen ulkopuolella toimivia Sierra Leonen aluksia. Kyseiset alukset eivät raportoi toiminnastaan, purkamisistaan ja jälleenlaivauksistaan eivätkä toimita niistä mitään tietoja Sierra Leonen viranomaisille. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että näistä aluksista peräisin olevan kalan ja kalatuotteiden jäljittäminen voidaan taata.

               (19)

               Johdanto-osan 15–18 kappaleessa kuvattu Sierra Leonen toiminta ei ole sopusoinnussa YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdan kanssa, joiden mukaan jokaisen valtion tulee tehokkaasti käyttää lainkäyttö- ja valvontavaltaansa sen lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden. Se ei ole sopusoinnussa myöskään Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemisestä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman (kansainvälinen LIS-toimintasuunnitelma) 24 kohdan kanssa, jossa velvoitetaan järjestämään kalastusta koskeva kattava ja tehokas valvonta, eikä kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 35 kohdan kanssa, jonka mukaan lippuvaltion olisi huolehdittava siitä, että se voi täyttää tehtävänsä varmistaa ennen aluksen rekisteröintiä, että alus ei harjoita LIS-kalastusta. Lisäksi se on vastoin kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 36 kohtaa, jonka mukaan lippuvaltioiden olisi vältettävä ottamasta lippunsa alle sellaisia aluksia, joilla on todettu vaatimustenvastaisuuksia, sekä vastoin kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 42 kohtaa, jonka mukaan jokaisen valtion on pidettävä alusrekisteriä, joka sisältää sen lipun alla purjehtivien alusten nimet ja tiedot. Se ei myöskään vastaa kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 71 kohtaa, jossa valtioita neuvotaan kalan ja kalatuotteiden jäljittämisen varmistamiseksi toteuttamaan toimia markkinoidensa läpinäkyvyyden parantamiseksi. Lisäksi Sierra Leone on jättänyt noudattamatta FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintaohjeiden (FAO:n toimintaohjeet) 11 artiklaa, jossa vahvistetaan pyynnin jälkeistä käsittelyä ja vastuullista kansainvälistä kauppaa koskevat hyvät käytänteet.

               (20)

               Tässä päätöksen jaksossa esitetyt tosiseikat, kaikki komission kokoamat tosiseikat ja kaikki kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan a ja b alakohdan nojalla todeta, että on vahvoja viitteitä siitä, että Sierra Leone on laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- ja markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen kuuluvia tehtäviä sekä velvoitteita estää LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsy markkinoilleen.

         3.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

               (21)

               Vaikka Sierra Leonen kalastusviranomaiset toimivat yleensä yhteistyössä komission kanssa ja vastasivat tietopyyntöihin ja antoivat palautetta, niiden valmiudet vastata tiettyihin pyyntöihin olivat rajalliset kansainvälistä rekisteriä koskevan tilanteen vuoksi ja siksi, että kansainvälisestä alusrekisteristä vastaavan yksikön ja kansallisen viranomaisen välinen yhteistyö oli puutteellista, kuten 3.1 jaksossa esitetään.

               (22)

               Sierra Leone on Länsi-Afrikassa sijaitseva tärkeä rannikkovaltio, jonka vedet ovat hyviä kalastusalueita ja houkuttelevat kolmansien maiden aluksia. Marraskuussa 2015 vieraan lipun alla purjehtivia aluksia, joilla oli lupa kalastaa Sierra Leonen vesillä, oli 155. Kaikilla näillä aluksilla, tonnikala-aluksia lukuun ottamatta, on tarkkailija. Kaikilla aluksilla ei ole laivalla olevaa alusten satelliittiseurantajärjestelmää (VMS). Ilman koko laivaston kattavaa tarkkailijajärjestelmää ja kaikille aluksille asennettua VMS-järjestelmää Sierra Leone ei voi luotettavasti valvoa, että alukset eivät harjoita LIS-kalastusta. Voidaan katsoa, että myönnettyjen lupien määrä ei ole sopusoinnussa valvontakapasiteetin eikä käytettävissä olevien resurssien kanssa.

               (23)

               Sierra Leone on myös tärkeä lippuvaltio, joka operoi kansainvälistä rekisteriä ja houkuttelee sellaisia kolmansien maiden aluksia, joilla ei ole suoraa yhteyttä kyseiseen maahan. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa selitetään, näitä aluksia toimii Sierra Leonen talousvyöhykkeen ulkopuolella, aavalla merellä ja kolmansien maiden vesillä. Komissio totesi, että vaikka Sierra Leone tekee yhteistyötä alueen maiden kanssa aluetason kalastuskomission kautta, se ei kuitenkaan näytä toimivan yhteistyössä kolmansien maiden kanssa sen alueen ulkopuolella, jolla Sierra Leonen kalastusalukset toimivat. Yhteistyön puute voi johtua siitä, että Sierra Leonen viranomaisilla näyttää olevan vain vähän tai ei lainkaan tietoa kansallisen talousvyöhykkeen ulkopuolella Sierra Leonen lipun alla purjehtivista aluksista.

               (24)

               Kansallinen kalastusalan oikeudellinen kehys on vanhentunut (4), ja sitä on tarpeen tarkistaa, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus kansallisen lainsäädännön sekä kansainvälisesti ja alueellisesti sovellettavien sääntöjen välillä. Kalastustoiminnan määritelmään kuuluu kalojen etsiminen, pyydystäminen, ylösnostaminen ja kerääminen sekä näitä toimintoja tukeva toiminta, mukaan lukien ilma-alusten käyttö. Kalastusalusten määritelmä sisältää myös kalastukseen liittyvää toimintaa harjoittavat alukset. Kalastukseen liittyvään toimintaan kuuluvat jälleenlaivaus, varastointi, jalostus, kuljetus ja kalastusalusten tankkaus ja varustelu. Näissä säännöissä ei kuitenkaan nimenomaisesti määritellä LIS-kalastustoimintaa eikä vakavia rikkomuksia, sellaisina kuin ne on määritelty kansainvälisessä oikeudessa, eikä nimenomaisesti säädetä täytäntöönpanotoimista ja seuraamuksista siltä osin kuin on kyse Sierra Leonen alusten Sierra Leonen lainkäyttövallan ulkopuolella harjoittamasta toiminnasta tai kansalaisista, jotka tukevat LIS-kalastusta tai osallistuvat siihen. On olemassa vahvoja viitteitä siitä, että Sierra Leonen seuraamusjärjestelmä ei ole kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti varoittava ja oikeasuhtainen. Langetettujen sakkojen arvo ei ole sidoksissa laittomasti pyydetyn kalan arvoon eikä sellaisenaan vie järjestelmällisesti rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavia hyötyjä. Langetettujen sakkojen arvo ei ole sidoksissa kalavaroille ja ympäristölle aiheutuneisiin vahinkoihin.

               (25)

               Yhteinen operaatiokeskus vastaa kalastuksen seurantaan, valvontaan ja tarkkailuun liittyvien tehtävien täytäntöönpanosta. Kansainvälisten hankkeiden kautta saadun rahoituksen ansiosta yhteisellä operaatiokeskuksella on resurssit hoitaa seurantaan, valvontaan ja tarkkailuun liittyviä tehtäviä. Rajallisen rahoituksen vuoksi yhteisen operaatiokeskuksen operatiivisuus vaikuttaa rajalliselta eikä keskuksen operatiivisten kustannusten kattamiseen ole osoitettu budjettia tai budjetti on liian pieni. Sen vuoksi näyttää siltä, ettei Sierra Leonella ole aineellisia eikä taloudellisia resursseja torjua LIS-kalastusta.

               (26)

               Sierra Leonen oikeudellinen kehys ja täytäntöönpanotoimenpiteet eivät ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62 ja 117–119 artiklan mukaisia. Johdanto-osan 20–24 kappaleessa kuvaillut tosiseikat viittaavat siihen, että Sierra Leone ei ole täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Sierra Leone näyttää jättäneen osoittamatta, että sillä on LIS-kalastuksen torjumiseksi käytössään riittävä seuraamusjärjestelmä, kuten kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdassa edellytetään. Sierra Leone näyttää myös jättäneen ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan kattava ja tehokas kalastuksen seuranta, valvonta ja tarkkailu, myös purkauspaikassa, aina lopulliseen määräpaikkaan saakka, ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja noudattaen.

               (27)

               Tässä päätöksen jaksossa esitetyt tosiseikat huomioon ottaen voidaan kaikkien komission keräämien tosiseikkojen ja kaikkien asianomaisen maan antamien ilmoitusten perusteella LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla todeta, että on vahvoja viitteitä siitä, että Sierra Leone on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyötä ja täytäntöönpanoa koskevat velvoitteet.

         3.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

               (28)

               Sierra Leone on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen vuonna 1994 ja on kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) ja Lounaisen Intian valtameren tonnikalatoimikunnan IOTC:n sopimuspuoli.

               (29)

               ICCAT nimesi Sierra Leonen vuosina 2009–2012 maaksi, joka ei ole noudattanut vaatimuksia. Kyseinen asema poistettiin vuonna 2013, mutta vuoden 2014 tilanne herätti huolen uudestaan, koska ICCAT ei vuonna 2015 saanut vuosikertomuksia eikä vaatimustenmukaisuustaulukoita. IOTC:n vaatimustenmukaisuuskertomuksessa todetaan myös useita noudattamiseen liittyviä ongelmia Sierra Leonen osalta, erityisesti IOTS:n toimenpiteiden yleinen noudattamatta jättäminen ja päätöslauselmien 12/11, 01/06, 10/09, SC04 ja S17 mukaisten raporttien ja tietojen toimittamisen laiminlyönti. Huolimatta Sierra Leonen kalastuslaivaston rakenteesta ja toiminta-alueesta, Sierra Leone on ainoastaan ICCAT:n ja IOTC:n sopimuspuoli, ei muiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen.

               (30)

               Sierra Leonen noudattamatta jättämiset ICCAT:n ja IOTC:n osalta osoittavat, että Sierra Leone ei ole täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan ja kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan mukaisia lippuvaltiovelvoitteitaan.

               (31)

               Sierra Leone ei ole YK:n merioikeusyleissopimuksen lisäksi ratifioinut muita kalastuksenhoitoon liittyviä kansainvälisiä oikeudellisia välineitä. Sierra Leonen toiminta kansainvälisten välineiden täytäntöönpanossa ei ole kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 11 kohdan suositusten mukaista. Niissä valtioita kannustetaan ensisijaisesti ratifioimaan tai hyväksymään YK:n merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanoa koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien sopimus hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä (YK:n kalakantasopimus UNFSA) ja FAO:n sopimus tai liittymään niihin. Lisäksi toiminta on vastoin 14 kohtaa, jonka mukaan valtioiden olisi pantava toimintaohjeet ja niihin liittyvät kansainväliset toimintasuunnitelmat täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön.

               (32)

               Sierra Leonelta puuttuu myös varsinainen kalastussatama ja kalastusalukset saapuvat suoraan yritysten purkulaitureille tai kauppasatamaan. Sierra Leone ei ole ratifioinut FAO:n vuoden 2009 satamavaltion toimenpiteitä koskevaa sopimusta (PSMA).

               (33)

               Sierra Leone ei ole vastoin kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 25–27 kohdassa esitettyjä suosituksia laatinut kansallista toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen torjumiseksi.

               (34)

               Lisäksi, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa mainitaan, Sierra Leonen kansainvälistä rekisteriä hoitaa Sierra Leonen ulkopuolella sijaitseva yksityinen yritys ja Sierra Leone näyttää jättäneen varmistamatta, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on todellinen yhteys Sierra Leoneen. Tämä on vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklaa, jonka mukaan lippuvaltion ja sen alusten on oltava tosiasiallisesti sidoksissa keskenään.

               (35)

               Päätöksen tässä jaksossa esitetyt tosiseikat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että on vahvoja viitteitä siitä, että Sierra Leone on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, määräyksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet.

         3.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

               (36)

               YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (UNHDI) (5) mukaan Sierra Leonen inhimillisen kehityksen katsotaan vuonna 2015 olevan alhainen (188 maan joukossa sijalla 181).

               (37)

               Vaikka valmiuksia rajoittavia erityisiä tekijöitä voi yleisesti esiintyä seurannan, valvonnan ja tarkkailun alalla, kaikki edellisissä jaksoissa todetut puutteet eivät selity Sierra Leonen kehitystasosta johtuvilla erityisrajoitteilla. Tämä koskee erityisesti kalastusalusten rekisteröintiä Sierra Leonen kansainväliseen rekisteriin ja sitä, että kyseisiä aluksia koskevat tiedot puuttuvat.

               (38)

               Näyttää siltä, että todetut puutteet johtuvat ensisijaisesti siitä, että hallinnollinen toimintaympäristö on riittämätön, jotta Sierra Leone voisi hoitaa tehokkaasti ja vaikuttavasti velvoitteensa lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltiona. Sierra Leone on saanut tukea alueellisista aloitteista, joiden tarkoituksena on vahvistaa hallintoa ja torjua LIS-kalastusta, muun muassa parantamalla seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmää. Tämä rahoitus keskeytettiin kuitenkin vuonna 2015 hallinto-ongelmien vuoksi, eikä Sierra Leonen yhteinen operatiivinen keskus voi toimia tehokkaasti ilman kyseisiä varoja.

               (39)

               Tässä päätöksen jaksossa esitetyt tosiseikat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, että Sierra Leonen kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastuksen hoidossa saattaa olla heikentynyt sen kehitystason johdosta. Kun otetaan huomioon todettujen, Sierra Leonea koskevien puutteiden luonne, Sierra Leonen kehitystason perusteella ei voida kuitenkaan täysin antaa anteeksi tai muulla tavoin perustella sen lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kalastusasioiden osalta yleisesti harjoittamaa toimintaa eikä sen riittämättömiä toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

         4.   MAHDOLLISTA YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI TOTEAMISTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

               (40)

               Ottaen huomioon päätelmät sen suhteen, että Sierra Leone on laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvoitteet toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, kyseiselle maalle olisi LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti ilmoitettava mahdollisuudesta, että komissio toteaa sen yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnassa.

               (41)

               LIS-asetuksen 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission olisi ilmoitettava Sierra Leonelle mahdollisuudesta, että se todetaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi. Komission olisi toteutettava Sierra Leoneen nähden myös kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa kyseinen maa voi antaa ilmoitukseen kirjallisen vastauksen ja korjata tilanteen.

               (42)

               Sierra Leonelle osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että se todetaan maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi tämän päätöksen mukaisesti, ei estä komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomien maiden toteamiseksi ja niitä koskevan luettelon laatimiseksi eikä automaattisesti johda tällaisiin toimiin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Ilmoitetaan Sierra Leonen tasavallalle, että komissio saattaa todeta sen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2016.

            Komission puolesta

         Karmenu VELLA

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

      (2)  Asianomaiset alueelliset kalastusjärjestöt ovat CCAMLR, SEAFO, GFCM, NEAFC, NAFO ja IOTC. Tiedot saatu: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.ENG

      (3)  Ks. asetuksen (EU) N:o 468/2010 liitteessä oleva B osa.

      (4)  Vuoden 1994 Fisheries Management and Development Decree ja vuoden 1995 Fisheries Regulations

      (5)  Tiedot saatu: http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf


title: Neuvoston päätös 2007/791/YUTP, tehty 4 päivänä joulukuuta 2007 , Euroopan unionin poliisioperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa hyväksytyn yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP täytäntöönpanosta

text:
               5.12.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 317/83

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2007/791/YUTP,
   tehty 4 päivänä joulukuuta 2007,
   Euroopan unionin poliisioperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa hyväksytyn yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP täytäntöönpanosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin poliisioperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa 19 päivänä marraskuuta 2007 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP, jonka mukaan Euroopan unionin poliisioperaatiota jatketaan 31 päivään joulukuuta 2009. Vuosia 2008 ja 2009 koskevista rahoitusohjeista päätetään vuosittain.

               (2)

               Euroopan unionin poliisioperaation toimeksianto pannaan täytäntöön tilanteessa, joka saattaa huonontua ja voi haitata perustamissopimuksen 11 artiklassa vahvistettuja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteita,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Rahoitusohje yhteisen toiminnan 2007/749/YUTP täytäntöönpanoon liittyvien menojen kattamiseksi vuonna 2008 on 14 800 000 euroa.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä maksettavia menoja hallinnoidaan talousarviota koskevien Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti, mutta kuitenkin siten, että ennakkomaksut eivät ole yhteisön omaisuutta.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  EUVL L 303, 21.11.2007, s. 40.


title: 2012/153/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2012 , Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta velkojen vaihtoa koskevan Helleenien tasavallan tarjouksen yhteydessä (EKP/2012/3)

text:
               16.3.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 77/19

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 5 päivänä maaliskuuta 2012,
   Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta velkojen vaihtoa koskevan Helleenien tasavallan tarjouksen yhteydessä
   (EKP/2012/3)
   (2012/153/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön sekä erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, 12.1 artiklan, 18 artiklan sekä 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1) ja erityisesti niiden liitteessä I olevan 1.6, 6.3.1 ja 6.3.2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Finanssimarkkinoilla vallitsevien poikkeuksellisten olosuhteiden sekä Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai takaamien arvopaperien normaalista poikkeavan markkina-arvostuksen johdosta EKP:n neuvosto antoi 6 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen EKP/2010/3 Kreikan valtion liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä (2). Kyseisellä päätöksellä keskeytettiin väliaikaisesti eurojärjestelmässä sovellettavien luottokelpoisuuden vähimmäisvaatimusten soveltaminen, sellaisina kuin ne on täsmennetty suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3.2 kohdassa vahvistetuissa tiettyihin jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin sovellettavissa eurojärjestelmän luotonriskinarvioinnin säännöissä. Päätös EKP/2010/3 kumottiin päätöksellä EKP/2012/2 (3), koska velkojen vaihtoa koskeva tarjous, joka liittyy yksityisen sektorin osallistumiseen ja joka on osoitettu Kreikan valtion liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien haltijoille, vaikuttaa negatiivisesti tällaisten velkainstrumenttien luottoluokitukseen.

               (2)

               Euroalueen valtion- tai hallitusten päämiehet ja EU:n toimielimet julkistivat 21 päivänä heinäkuuta 2011 toimenpiteet Kreikan julkisen talouden vakauttamiseksi; näihin kuuluvat sitoutuminen erillistakausten antamiseen Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien laadun vahvistamiseksi. EKP:n neuvosto on päättänyt, että Helleenien tasavalta antaa tällaisia erillistakauksia kansallisten keskuspankkien hyväksi.

               (3)

               EKP:n neuvosto on päättänyt keskeyttää väliaikaisesti eurojärjestelmässä sovellettavan luottokelpoisuuden alarajan soveltamisen sellaisten Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien osalta, joita koskee erillistakaus,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuus velkojen vaihtoa koskevan Helleenien tasavallan tarjouksen yhteydessä
   1.   Edellyttäen että Helleenien tasavalta antaa kansallisille keskuspankeille erillistakauksen takaisinosto-ohjelman muodossa, eurojärjestelmän luottotoimissa vakuutena voidaan käyttää sellaisia Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemia tai täysimääräisesti takaamia jälkimarkkinakelpoisia velkainstrumentteja, jotka eivät täytä eurojärjestelmässä sovellettavia luottokelpoisuuden vähimmäisvaatimuksia, sellaisina kuin ne on täsmennetty suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3.2 kohdassa vahvistetuissa tiettyihin jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin sovellettavissa eurojärjestelmän luotonriskinarvioinnin säännöissä, mutta jotka muutoin täyttävät suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I vahvistetut vakuuskelpoisuusehdot.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen velkainstrumentit ovat vakuuskelpoisia erillistakausten voimassaolon ajan.
   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 8 päivänä maaliskuuta 2012.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 5 päivänä maaliskuuta 2012.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

      (2)  EUVL L 117, 11.5.2010, s. 102.

      (3)  EUVL L 59, 1.3.2012, s. 36.