title: 2009/331/EY,Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 26 päivänä helmikuuta 2009 , Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä

text:
               28.4.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 107/164

      NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 26 päivänä helmikuuta 2009,
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä
   (2009/331/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO
   JA EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
   ottavat huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon,
   ottavat huomioon neuvoston Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti antaman hyväksynnän,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi allekirjoitettiin Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 19 päivänä marraskuuta 2008 neuvoston päätöksen 2009/330/EY (1) mukaisesti.

               (2)

               Kyseinen pöytäkirja olisi tehtävä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioimiseksi.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tallettaa pöytäkirjan 11 artiklassa tarkoitetut hyväksymiskirjat Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta. Komission puheenjohtaja tallettaa kyseiset asiakirjat samanaikaisesti Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         I. LANGER

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  Katso tämän virallisen lehden sivu 1.


title: Neuvoston päätös 2013/365/YUTP, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Afrikan sarven alueelle nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta annetun päätöksen 2012/329/YUTP muuttamisesta

text:
               10.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 189/8

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/365/YUTP,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Afrikan sarven alueelle nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta annetun päätöksen 2012/329/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2011 päätöksen 2011/819/YUTP (1), jolla Alexander RONDOS nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ‧erityisedustaja‧, Afrikan sarven alueelle.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 25 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksen 2012/329/YUTP (2), jolla erityisedustajan toimeksiantoa Afrikan sarven alueella jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2013.

               (3)

               Erityisedustajan toimeksiantoa olisi jatkettava vielä neljällä kuukaudella.

               (4)

               Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa vaarantaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamisen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan neuvoston päätös 2012/329/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 1 artikla seuraavasti:
               "1 artikla
               Euroopan unionin erityisedustaja
               Jatketaan Alexander RONDOSin toimeksiantoa erityisedustajana Afrikan sarven alueella 31 päivään lokakuuta 2013. Erityisedustajan toimeksianto voidaan päättää aikaisemmin, jos neuvosto unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ‧korkea edustaja‧, ehdotuksesta niin päättää.
               Erityisedustajan toimeksiannon osalta Afrikan sarven alueella tarkoitetaan Djiboutin tasavaltaa, Eritrean valtiota, Etiopian demokraattista liittotasavaltaa, Kenian tasavaltaa, Somalian liittotasavaltaa, Sudanin tasavaltaa, Etelä-Sudanin tasavaltaa ja Ugandan tasavaltaa. Sellaisten asioiden osalta, joilla on laajempia alueellisia vaikutuksia, mukaan lukien merirosvous, erityisedustaja pitää tarvittaessa yllä suhteita Afrikan sarven alueen ulkopuolisiin maihin ja alueellisiin yhteisöihin.
               Koska alueen toisiinsa kytkeytyvät haasteet edellyttävät alueellista lähestymistapaa, Afrikan sarven alueen erityisedustaja toimii kuullen tiiviisti Sudanin ja Etelä-Sudanin erityisedustajaa, jolla on edelleen päävastuu näistä kahdesta maasta."

               2)

               Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               "1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä heinäkuuta 2012 alkavalla ja 31 päivänä lokakuuta 2013 päättyvällä kaudella on 4 900 000 euroa."

         2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2013.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EUVL L 327, 9.12.2011, s. 62.

      (2)  EUVL L 165, 26.6.2012, s. 62.


title: 2008/579/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008 , vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

text:
               15.7.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 186/12

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008,
   vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta
   (2008/579/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kansainvälinen kahvineuvosto on 28 päivänä syyskuuta 2007 antamallaan päätöslauselmalla N:o 431 hyväksynyt vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen tekstin.

               (2)

               Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on neuvoteltu korvaamaan vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen, jonka voimassaoloa on jatkettu 30 päivään syyskuuta 2008.

               (3)

               Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on avoinna allekirjoittamista sekä ratifioimista tai hyväksymistä koskevien asiakirjojen tallettamista varten 31 päivään elokuuta 2008 saakka.

               (4)

               Yhteisö on vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen jäsen ja siksi sen edun mukaista on hyväksyä vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus hyväksytään yhteisön puolesta.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus ja tallettaa hyväksymiskirja sekä tähän päätökseen liitetty julistus yhteisön puolesta viimeistään 31 päivänä elokuuta 2008.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. RUPEL

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 186/13

         KÄÄNNÖS
   VUODEN 2007 KANSAINVÄLINEN KAHVISOPIMUS
   SISÄLLYSLUETTELO
   Artikla
   Johdanto-osa
   I LUKU –   TAVOITTEET

               1.

            Tavoitteet
         II LUKU –   MÄÄRITELMÄT

               2.

            Määritelmät
         III LUKU –   JÄSENTEN YLEISET SITOUMUKSET

               3.

            Jäsenten yleiset sitoumukset
         LUKU IV –   JÄSENYYS

               4.

            Järjestön jäsenyys

               5.

            Järjestöön osallistuminen jäsenryhmänä
         V LUKU –   KANSAINVÄLINEN KAHVIJÄRJESTÖ

               6.

            Kansainvälisen kahvijärjestön päämaja ja rakenne

               7.

            Erioikeudet ja vapaudet
         VI LUKU –   KANSAINVÄLINEN KAHVINEUVOSTO

               8.

            Kansainvälisen kahvineuvoston koostumus

               9.

            Neuvoston valtuudet ja tehtävät

               10.

            Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja

               11.

            Neuvoston istunnot

               12.

            Äänet

               13.

            Neuvoston äänestysmenettely

               14.

            Neuvoston päätökset

               15.

            Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa

               16.

            Yhteistyö valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa
         VII LUKU –   PÄÄJOHTAJA JA HENKILÖSTÖ

               17.

            Pääjohtaja ja henkilöstö
         VIII LUKU –   RAHOITUS JA HALLINTO

               18.

            Rahoitus- ja hallintokomitea

               19.

            Rahoitus

               20.

            Hallinnollisen talousarvion ja maksuosuuksien vahvistaminen

               21.

            Maksuosuuksien suorittaminen

               22.

            Vastuuvelvollisuus

               23.

            Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen
         IX LUKU –   MENEKINEDISTÄMINEN JA MARKKINAKEHITYS

               24.

            Kulutuksen ja kaupan esteiden poistaminen

               25.

            Menekinedistäminen ja markkinakehitys

               26.

            Jalostettua kahvia koskevat toimenpiteet

               27.

            Sekoitteet ja korvikkeet
         X LUKU –   JÄRJESTÖN HANKETOIMINTA

               28.

            Hankkeiden kehittäminen ja rahoitus
         XI LUKU –   YKSITYINEN KAHVIALA

               29.

            Yksityissektorin neuvoa-antava komitea

               30.

            Maailman kahvikonferenssi

               31.

            Kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi
         XII LUKU –   TILASTOTIEDOT, TUTKIMUKSET JA SELVITYKSET

               32.

            Tilastotiedot

               33.

            Alkuperätodistukset

               34.

            Tutkimukset, selvitykset ja raportit
         XIII LUKU –   YLEISET MÄÄRÄYKSET

               35.

            Uuden sopimuksen valmistelu

               36.

            Kahvialan kestävä kehitys

               37.

            Elintaso ja työolosuhteet
         XIV LUKU –   NEUVOTTELUT, RIIDAT JA VALITUKSET

               38.

            Neuvottelut

               39.

            Riidat ja valitukset
         XV LUKU –   LOPPUMÄÄRÄYKSET

               40.

            Allekirjoittaminen, ratifioiminen ja hyväksyminen

               41.

            Väliaikainen soveltaminen

               42.

            Voimaantulo

               43.

            Liittyminen

               44.

            Varaumat

               45.

            Sopimuksen irtisanominen

               46.

            Erottaminen

               47.

            Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset

               48.

            Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja sopimuksen purkaminen

               49.

            Muutokset

               50.

            Lisä- ja siirtymämääräys

               51.

            Sopimuksen todistusvoimaiset tekstit

               LIITE

            Muuntokertoimet paahdetulle ja kofeiinittomalle kahville sekä nestemäiselle ja kiinteälle kahviuutteelle sellaisina kuin ne on määritelty vuoden 2001 kansainvälisessä kahvisopimuksessa.
         VUODEN 2007 KANSAINVÄLINEN KAHVISOPIMUS
   JOHDANTO-OSA
   TÄMÄN SOPIMUKSEN OSAPUOLINA OLEVAT HALLITUKSET,
   jotka ovat selvillä kahvin erittäin suuresta merkityksestä useiden sellaisten maiden taloudelle, joiden vientitulot sekä sosiaalisten ja taloudellisten kehitystavoitteiden saavuttaminen ovat suuressa määrin riippuvaisia tästä perushyödykkeestä;
   jotka tunnustavat kahvialan merkityksen miljoonien ihmisten toimeentulolle erityisesti kehitysmaissa ja ottavat huomioon, että monissa näistä maista tuotanto on pienimuotoista ja tapahtuu perheviljelmillä;
   jotka tunnustavat kahvialan kestävän kehityksen osuuden kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden saavuttamisessa, mukaan luettuina vuosituhannen kehitystavoitteet ja erityisesti köyhyyden poistaminen;
   jotka tunnustavat tarpeen edistää kahvialan kestävää kehitystä, joka parantaa työllisyyttä ja kasvattaa tuloja, sekä elintason ja työolosuhteiden paranemista jäsenmaissa;
   jotka katsovat, että tiivis kansainvälinen yhteistyö kahvikysymyksissä, mukaan lukien kansainvälinen kauppa, voi edistää globaalin kahvialan taloudellista monipuolistumista, kahvintuottajamaiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kahvin tuotannon ja kulutuksen kehitystä sekä kahvin viejä- ja tuojamaiden välisiä suhteita;
   jotka katsovat, että jäsenten, kansainvälisten järjestöjen, yksityissektorin ja kaikkien muiden sidosryhmien välinen yhteistyö voi edistää kahvialan kehitystä;
   jotka tunnustavat, että kahvialaan liittyvien tietojen paremmalla saatavuudella ja markkinaperusteisilla riskienhallintastrategioilla voidaan välttää kahvin tuotannon ja kulutuksen epätasapaino, joka voi aiheuttaa sekä tuottajia että kuluttajia haittaavaa voimakasta epävakaisuutta markkinoilla; ja
   jotka toteavat vuosien 1962, 1968, 1976, 1983, 1994 ja 2001 kansainvälisten kahvisopimusten toiminnasta saavutetut kansainvälisen yhteistyön edut,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   LUKU
   TAVOITTEET
   1 artikla
   Tavoitteet
   Tämän sopimuksen tavoitteena on vahvistaa kansainvälistä kahvialaa ja edistää sen kestävää kasvua markkinapohjaisessa toimintaympäristössä kaikkia alan toimijoita hyödyttävällä tavalla. Tavoitteeseen pyritään:

               1)

               edistämällä kansainvälistä yhteistyötä kahvikysymyksissä;

               2)

               perustamalla kahvia koskevien kysymysten käsittelyä varten foorumi hallitusten välillä ja yksityissektorin kanssa käytäville keskusteluille;

               3)

               rohkaisemalla jäseniä kehittämään kahvialaa taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla;

               4)

               perustamalla foorumi keskusteluille, joilla pyritään saavuttamaan näkemys sellaisista kansainvälisten markkinoiden rakenteellisista olosuhteista sekä tuotannon ja kulutuksen pitkän aikavälin suuntauksista, jotka tasapainottavat tarjontaa ja kysyntää ja takaavat sekä tuottajille että kuluttajille kohtuulliset hinnat;

               5)

               helpottamalla kansainvälisen kaupan laajentumista ja avoimuutta kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta sekä edistämällä kaupan esteiden poistamista;

               6)

               keräämällä, levittämällä ja julkaisemalla taloudellisia, teknisiä ja tieteellisiä tietoja, tilastoja ja tutkimuksia sekä kahvia koskeviin kysymyksiin liittyvän tutkimus- ja kehitystyön tuloksia;

               7)

               edistämällä kulutuksen ja markkinoiden kehittämistä kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta, myös kahvintuottajamaissa;

               8)

               kehittämällä ja arvioimalla jäseniä ja maailman kahvitaloutta hyödyttäviä hankkeita sekä hankkimalla niihin rahoitusta;

               9)

               edistämällä kahvin laadun parantamista, jotta voidaan lisätä kuluttajien tyytyväisyyttä ja parantaa tuottajien asemaa;

               10)

               rohkaisemalla jäseniä laatimaan kahvialaa varten asianmukaisia elintarviketurvallisuusmenettelyjä;

               11)

               edistämällä koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotka on suunniteltu helpottamaan kahvialan teknologian siirtoa jäsenille;

               12)

               rohkaisemalla jäseniä laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joilla parannetaan paikallisyhteisöjen ja pientilojen kykyä hyötyä kahvintuotannosta, mikä voi auttaa lievittämään köyhyyttä; ja

               13)

               parantamalla kahvintuottajien toimintaa tukevia rahoitusvälineitä ja -palveluja, myös luotonsaantia ja rahoitusmenettelyjä, koskevien tietojen saatavuutta.

         II   LUKU
   MÄÄRITELMÄT
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä sopimuksessa:

               1)

               ’kahvilla’ tarkoitetaan kahvipensaan papuja ja marjoja pergamenttikahvin, raakakahvin tai paahdetun kahvin muodossa, mihin luetaan mukaan jauhettu kahvi, kofeiiniton kahvi sekä nestemäisessä tai kiinteässä muodossa oleva kahviuute. Neuvosto tarkistaa mahdollisimman pian tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen kolmen vuoden välein jäljempänä d, e, f ja g alakohdassa lueteltujen kahvityyppien muuntokertoimet. Tarkistuksen jälkeen neuvosto määrittää asianmukaiset muuntokertoimet ja julkaisee ne. Ennen ensimmäistä tarkistusta ja siinä tapauksessa, että neuvosto ei pääse asiassa ratkaisuun, muuntokertoimina käytetään samoja kuin vuoden 2001 kansainvälisessä kahvisopimuksessa; ne on lueteltu tämän sopimuksen liitteessä. Jollei näistä määräyksistä muuta johdu, jäljempänä luetellut nimitykset merkitsevät seuraavaa:

                           a)

                           ’raakakahvilla’ tarkoitetaan kaikkea paahtamatonta kahvia kuorettomina papuina;

                           b)

                           ’kuivatuilla kahvimarjoilla’ tarkoitetaan kahvipensaan kuivattuja hedelmiä; kuivattujen kahvimarjojen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kuivattujen kahvimarjojen nettopaino kerrotaan luvulla 0,50;

                           c)

                           ’pergamenttikahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia papuina, joista kuivaa kalvoa ei ole poistettu; pergamenttikahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina pergamenttikahvin nettopaino kerrotaan luvulla 0,80;

                           d)

                           ’paahdetulla kahvilla’ tarkoitetaan minkä asteiseksi tahansa paahdettua raakakahvia mukaan luettuna jauhettu kahvi;

                           e)

                           ’kofeiinittomalla kahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia, paahdettua kahvia tai kahviuutetta, joista kofeiini on uuttamalla poistettu;

                           f)

                           ’nestemäisellä kahviuutteella’ tarkoitetaan vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä, joka on saatettu nestemäiseen muotoon; ja

                           g)

                           ’kiinteällä kahviuutteella’ tarkoitetaan kuivatussa muodossa olevaa vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä;

               2)

               ’säkillä’ tarkoitetaan 60:tä kilogrammaa eli 132,276:ta naulaa raakakahvia; ’tonnilla’ tarkoitetaan 1 000 kilogramman massaa eli 2 204,6:ta naulaa ja ’naulalla’ tarkoitetaan 453,597:ää grammaa;

               3)

               ’kahvivuodella’ tarkoitetaan yhden vuoden pituista ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta;

               4)

               ’järjestöllä’ tarkoitetaan Kansainvälistä kahvijärjestöä ja ’neuvostolla’ kansainvälistä kahvineuvostoa;

               5)

               ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä hallitusta, Euroopan yhteisöä tai hallitustenvälistä järjestöä, joka on tallettanut tämän sopimuksen ratifioimista, hyväksymistä tai väliaikaista soveltamista koskevat asiakirjat 40, 41 ja 42 artiklan määräysten mukaisesti tai liittynyt sopimukseen 43 artiklan määräysten mukaisesti;

               6)

               ’jäsenellä’ tarkoitetaan sopimuspuolta;

               7)

               ’viejäjäsenellä’ tai ’viejämaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettoviejä, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvinvienti ylittää sen tuonnin;

               8)

               ’tuojajäsenellä’, tai ’tuojamaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettotuoja, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvintuonti ylittää sen viennin;

               9)

               ’jaetulla ääntenenemmistöllä’ tarkoitetaan läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä erikseen laskettuina;

               10)

               ’tallettajalla’ tarkoitetaan hallitustenvälistä järjestöä tai vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen sopimuspuolta, joka on nimetty kansainvälisen kahvisopimuksen mukaisesti ennen tammikuun 31 päivää 2008 tehtävällä neuvoston yksimielisellä päätöksellä. Tällainen päätös on erottamaton osa tätä sopimusta.

         III   LUKU
   JÄSENTEN YLEISET SITOUMUKSET
   3 artikla
   Jäsenten yleiset sitoumukset
   1.   Jäsenet sitoutuvat toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi ja tehdäkseen täysimääräistä yhteistyötä toistensa kanssa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi; erityisesti jäsenet sitoutuvat toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot tämän sopimuksen toiminnan helpottamiseksi.
   2.   Jäsenet tunnustavat, että alkuperätodistukset muodostavat tärkeän tietolähteen kahvikaupan alalla. Tästä syystä viejäjäsenet sitoutuvat varmistamaan sen, että alkuperätodistukset myönnetään ja että niitä käytetään asianmukaisesti neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.
   3.   Jäsenet tunnustavat myös, että myös jälleenvientiä koskevat tiedot ovat tärkeitä maailman kahvitalouden asianmukaisessa analysoinnissa. Tästä syystä tuojajäsenet sitoutuvat toimittamaan säännönmukaiset ja täsmälliset tiedot jälleenviennistä sellaisessa muodossa ja tavalla, jotka neuvosto määrittelee.
   IV   LUKU
   JÄSENYYS
   4 artikla
   Järjestön jäsenyys
   1.   Kukin sopimuspuoli on yksi järjestön jäsen.
   2.   Jäsen voi neuvoston hyväksymillä ehdoilla muuttaa jäsenluokkaansa.
   3.   Tässä sopimuksessa viittausta hallitukseen pidetään myös viittauksena Euroopan yhteisöön ja kaikkiin hallitustenvälisiin järjestöihin, joilla on yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen neuvottelemisen, tekemisen ja soveltamisen osalta.
   5 artikla
   Järjestöön osallistuminen jäsenryhmänä
   Vähintään kaksi sopimuspuolta voi ilmoittaa osallistuvansa järjestöön jäsenryhmänä edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan asianmukaisesti neuvostolle ja tallettajalle; ilmoitus osallistumisesta jäsenryhmänä tulee voimaan asianomaisten sopimuspuolten nimeämänä päivänä ja neuvoston hyväksymin ehdoin.
   V   LUKU
   KANSAINVÄLINEN KAHVIJÄRJESTÖ
   6 artikla
   Kansainvälisen kahvijärjestön päämaja ja rakenne
   1.   Vuoden 1962 kansainvälisellä kahvisopimuksella perustettu Kansainvälinen kahvijärjestö jatkaa toimintaansa tämän sopimuksen määräysten toteuttajana ja sen toiminnan valvojana.
   2.   Järjestön päämaja on Lontoossa, jollei neuvosto toisin päätä.
   3.   Järjestön ylin toimielin on kansainvälinen kahvineuvosto. Neuvostoa avustavat tarpeen mukaan rahoitus- ja hallintokomitea, menekinedistämis- ja markkinakehityskomitea sekä hankekomitea. Neuvoston neuvonantajina toimivat myös yksityissektorin neuvoa-antava komitea, maailman kahvikonferenssi sekä kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi.
   7 artikla
   Erioikeudet ja vapaudet
   1.   Järjestö on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti toimivalta tehdä sopimuksia, hankkia ja hallita irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä panna vireille oikeudellisia menettelyjä.
   2.   Järjestön, sen pääjohtajan, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenten edustajien asema, erioikeudet ja vapaudet heidän ollessaan isäntämaan alueella näissä tehtävissään määräytyvät isäntävaltion ja järjestön välillä tehdyn päämajaa koskevan sopimuksen mukaan.
   3.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päämajaa koskeva sopimus on riippumaton tästä sopimuksesta. Sen voimassaolo kuitenkin päättyy

               a)

               isäntävaltion ja järjestön välisellä sopimuksella;

               b)

               mikäli järjestön päämaja siirretään pois isäntävaltion alueelta, tai

               c)

               jos järjestö lopettaa toimintansa.

         4.   Järjestö voi tehdä yhden tai useamman jäsenen kanssa tämän sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavia erioikeuksia ja vapauksia koskevia sopimuksia, jotka neuvosto hyväksyy.
   5.   Muiden jäsenmaiden kuin isäntävaltion hallitukset myöntävät järjestölle samat helpotukset valuutta- tai rahanvaihtorajoitusten, pankkitilien ja rahansiirtojen osalta kuin Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöille.
   VI   LUKU
   KANSAINVÄLINEN KAHVINEUVOSTO
   8 artikla
   Kansainvälisen kahvineuvoston koostumus
   1.   Kansainväliseen kahvineuvostoon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet.
   2.   Kukin jäsen nimeää neuvostoon yhden edustajan sekä halutessaan tälle yhden tai useamman varamiehen. Jäsen voi myös nimetä edustajalleen tai tämän varamiehille yhden tai useamman neuvonantajan.
   9 artikla
   Neuvoston valtuudet ja tehtävät
   1.   Kaikki tämän sopimuksen nimenomaan antamat valtuudet kuuluvat neuvostolle, joka suorittaa tämän sopimuksen määräysten toteuttamiseksi tarvittavat tehtävät.
   2.   Neuvosto voi tarpeen mukaan perustaa tai lakkauttaa muita kuin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita tai muita elimiä.
   3.   Neuvosto vahvistaa tämän sopimuksen määräysten mukaiset ja niiden toteuttamiseksi tarvittavat säännöt ja määräykset, mukaan luettuina oman työjärjestyksensä sekä järjestön taloudenhoitomääräykset ja henkilöstösäännöt. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä sen tavan, jonka mukaan se voi kokoontumatta ratkaista erityisiä kysymyksiä.
   4   Neuvosto laatii säännöllisesti työtään ohjaavan strategisen toimintasuunnitelman, jossa määritellään ensisijaiset tavoitteet, mukaan luettuina 28 artiklan mukaisesti toteutettavien projektitoimien sekä 34 artiklan mukaisesti toteutettavien tutkimusten, selvitysten ja kertomusten ensisijaiset tavoitteet. Toimintasuunnitelmassa määritellyt ensisijaiset tavoitteet otetaan huomioon myös neuvoston hyväksymissä vuotuisissa työohjelmissa.
   5.   Neuvostolla on myös oltava tarvittava kirjanpito tämän sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamista varten sekä muu aiheelliseksi katsoman kirjanpito.
   10 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja
   1.   Neuvosto valitsee jokaiseksi kahvivuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka eivät saa korvauksia järjestöltä.
   2.   Puheenjohtaja valitaan joko viejä- tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta ja varapuheenjohtaja toisen jäsenluokan edustajien piiristä. Nämä toimet kuuluvat vuorotellen kahvivuoden kerrallaan kummallekin jäsenluokalle.
   3.   Puheenjohtajalla tai puheenjohtajana toimivalla varapuheenjohtajalla ei ole äänioikeutta. Tällöin hänen varamiehensä käyttää asianomaisen jäsenen äänioikeutta.
   11 artikla
   Neuvoston istunnot
   1.   Neuvosto pitää sääntömääräiset istuntonsa kahdesti vuodessa ja ylimääräisiä istuntoja niin päättäessään. Ylimääräisiä istuntoja voidaan pitää myös silloin kun mitkä tahansa kymmenen jäsentä sitä pyytävät. Istuntoja koskeva kutsu on toimitettava vähintään 30 päivää etukäteen lukuun ottamatta hätätilanteita, jolloin kutsu on toimitettava vähintään 10 päivää etukäteen.
   2.   Istunnot pidetään järjestön päämajassa, jollei neuvosto toisin päätä. Jos jäsen pyytää neuvostoa kokoontumaan alueellaan ja neuvosto suostuu siihen, kyseinen jäsen vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että istunto pidetään muualla kuin päämajassa.
   3.   Neuvosto voi kutsua minkä tahansa muun maan kuin jäsenmaan tai minkä tahansa 15 ja 16 artiklassa tarkoitetun järjestön osallistumaan istuntoihinsa tarkkailijana. Neuvosto päättää kunkin istunnon alussa tarkkailijoiden osallistumisesta.
   4.   Neuvoston istunto on päätösvaltainen, kun läsnä on yli puolet viejä- ja tuojajäsenistä molempien edustaessa vähintään kahta kolmasosaa kummankin jäsenluokan äänistä. Mikäli neuvoston istunto tai mikä tahansa täysistunto ei ole sen alkamisajankohtana päätösvaltainen, puheenjohtaja lykkää istunnon tai täysistunnon alkamista vähintään kahdella tunnilla. Mikäli kokous ei tällöinkään ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi lykätä istunnon tai täysistunnon alkamista uudestaan vähintään kahdella tunnilla. Mikäli kokous ei ole toisenkaan lykkäyksen päättyessä päätösvaltainen, päätöksiä edellyttävän asian käsittely siirretään neuvoston seuraavaan istuntoon.
   12 artikla
   Äänet
   1   Viejäjäsenillä on yhteensä 1 000 ääntä ja tuojajäsenillä yhteensä 1 000 ääntä, jotka jakautuvat kummassakin jäsenluokassa, toisin sanoen viejäjäsenten ja tuojajäsenten kesken, siten kuin tämän artiklan seuraavissa kohdissa määrätään.
   2.   Kullakin jäsenellä on viisi perusääntä.
   3   Viejäjäsenten jäljelle jäävät äänet jaetaan näiden jäsenten kesken niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena kaikkiin määräpaikkoihin tapahtuneen keskimääräisen kahvinviennin mukaisessa suhteessa.
   4.   Tuojajäsenten jäljelle jäävät äänet jaetaan näiden jäsenten kesken niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena tapahtuneen keskimääräisen kahvintuonnin mukaisessa suhteessa.
   5.   Tämän sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määritellyillä Euroopan yhteisöllä ja hallitustenvälisillä järjestöillä on kullakin sama määrä ääniä kuin yksittäisellä jäsenellä; niillä on kullakin viisi perusääntä sekä lisä-ääniä suhteessa niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena tapahtuneeseen kahvintuontiin tai -vientiin.
   6.   Neuvosto määrää äänten jakautumisen tämän artiklan määräysten mukaisesti kunkin kahvivuoden alussa, ja jako on voimassa sen vuoden ajan, jollei tämän artiklan 7 kohdassa toisin määrätä.
   7.   Neuvosto toimittaa äänten uudelleenjaon tämän artiklan määräysten mukaisesti aina kun järjestön jäsenyydessä tapahtuu muutos tai jos jonkin jäsenen äänioikeus peruutetaan tai palautetaan 21 artiklan määräysten nojalla.
   8.   Yksittäisellä jäsenellä saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa jäsenluokan äänistä.
   9.   Ääniä ei saa jakaa osiin.
   13 artikla
   Neuvoston äänestysmenettely
   1.   Kukin jäsen on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä sillä ole oikeutta jakaa ääniään. Jäsen voi kuitenkin äänestää eri tavalla niillä äänillä, jotka sillä on käytössään tämän artiklan 2 kohdan nojalla.
   2.   Kukin viejäjäsen voi kirjallisesti valtuuttaa toisen viejäjäsenen ja kukin tuojajäsen voi valtuuttaa kirjallisesti toisen tuojajäsenen edustamaan etujaan ja käyttämään äänioikeuttaan yhdessä tai useammassa neuvoston kokouksessa.
   14 artikla
   Neuvoston päätökset
   1.   Neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, neuvosto tekee päätökset ja antaa suositukset läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenten ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenten osalta erikseen lasketulla jaetulla vähintään 70 prosentin ääntenenemmistöllä.
   2.   Jaetulla ääntenenemmistöllä tehtävissä neuvoston päätöksissä noudatetaan seuraavaa menettelyä:

               a)

               jollei jaettua ääntenenemmistöä saavuteta sen vuoksi, että enintään kolme viejäjäsentä tai enintään kolme tuojajäsentä on antanut kielteisen äänen, äänestetään ehdotuksesta uudelleen 48 tunnin kuluessa, mikäli neuvosto jäsenten enemmistön ollessa läsnä niin päättää; ja

               b)

               jollei jaettua ääntenenemmistöä silloinkaan saavuteta, ehdotus katsotaan hylätyksi.

         3.   Jäsenet sitoutuvat hyväksymään kaikki neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemät päätökset itseään sitoviksi.
   15 artikla
   Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa
   1.   Neuvosto voi toteuttaa toimia neuvottelujen ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, muiden kysymykseen tulevien hallitustenvälisten järjestöjen sekä muiden toiminnan kannalta merkityksellisten kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. Se hyödyntää täysimääräisesti perushyödykerahaston tarjoamia mahdollisuuksia ja muita rahoituslähteitä. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä rahoitusjärjestelyjä, jotka neuvosto katsoo asianmukaisiksi tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Järjestölle ei kuitenkaan aiheudu taloudellisia velvoitteita tällaisten toimenpiteiden yhteydessä toteutettavien hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvistä, yksittäisten jäsenten tai muiden tahojen antamista takuista. Järjestön jäsen ei jäsenyytensä perusteella ole vastuussa mistään toisen jäsenen tai tahon tällaisiin hankkeisiin liittyvän otto- tai antolainauksen yhteydessä syntyvästä sitoumuksesta.
   2.   Järjestö voi mahdollisuuksien mukaan myös kerätä jäseniltä, muilta kuin jäseniltä sekä rahoittajatahoilta ja muilta elimiltä tietoja kahvialan kehityshankkeista ja -ohjelmista. Järjestö voi tarpeen mukaan ja asianomaisten osapuolten suostumuksella antaa näin hankitut tiedot muiden tällaisten järjestöjen sekä jäsenten käyttöön.
   16 artikla
   Yhteistyö valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa
   Järjestö voi tämän sopimuksen mukaisiin tavoitteisiin pyrkiessään, rajoittamatta 15, 29, 30 ja 31 artiklan määräysten soveltamista, toteuttaa ja tehostaa yhteistyötä asiaankuuluvien valtiosta riippumattomien järjestöjen, joilla on kahvialan asiantuntemusta, ja muiden kahvialan asiantuntijoiden kanssa.
   VII   LUKU
   PÄÄJOHTAJA JA HENKILÖSTÖ
   17 artikla
   Pääjohtaja ja henkilöstö
   1.   Neuvosto nimittää pääjohtajan. Neuvosto vahvistaa pääjohtajaa koskevat nimittämisehdot, joiden tulee olla vertailukelpoisia muiden samankaltaisten hallitustenvälisten järjestöjen vastaaviin virkamiehiin sovellettaviin ehtoihin nähden.
   2.   Pääjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies ja vastuussa kaikista tämän sopimuksen hallintoon liittyvien, hänelle kuuluvien tehtävien suorittamisesta.
   3.   Pääjohtaja nimittää järjestön henkilöstön neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.
   4.   Pääjohtajalla eikä kenelläkään henkilöstön jäsenellä saa olla taloudellisia etuja valvottavanaan kahvin tuotannossa, kaupassa tai kuljetuksessa.
   5.   Pääjohtaja ja henkilöstö eivät saa tehtäviensä suorittamisessa pyytää tai vastaanottaa ohjeita jäseniltä eivätkä muulta järjestön ulkopuoliselta taholta. Heidän on pitäydyttävä kaikista sellaisista toimista, jotka saattaisivat vaikuttaa heidän asemaansa yksinomaan järjestölle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Kukin jäsen sitoutuu kunnioittamaan pääjohtajan ja henkilöstön velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta sekä olemaan pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän täyttäessä velvollisuuksiaan.
   VIII   LUKU
   RAHOITUS JA HALLINTO
   18 artikla
   Rahoitus- ja hallintokomitea
   Perustetaan rahoitus- ja hallintokomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät. Komitea vastaa neuvoston hyväksyttäväksi annettavan hallinnollisen talousarvion laadinnan valvonnasta sekä muista neuvoston osoittamista tehtävistä, mihin kuuluvat tulojen ja menojen valvonta ja järjestön hallintoon liittyvät asiat. Rahoitus- ja hallintokomitea raportoi toimistaan neuvostolle.
   19 artikla
   Rahoitus
   1.   Asianomaiset hallitukset vastaavat kustannuksista, jotka koituvat neuvoston kokouksiin osallistuville valtuuskunnille sekä neuvoston komiteoissa oleville edustajille.
   2.   Muut tämän sopimuksen hallintoon tarvittavat menot katetaan jäsenten vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka vahvistetaan 20 artiklan määräysten mukaisesti, yhdessä jäsenille tarjottavien erityisten palvelujen sekä 32 ja 34 artiklan määräysten mukaisesti hankittujen tietojen ja tutkimustulosten myynnistä saatavien tulojen kanssa.
   3.   Järjestön varainhoitovuosi on sama kuin kahvivuosi.
   20 artikla
   Hallinnollisen talousarvion sekä maksuosuuksien vahvistaminen
   1.   Neuvosto hyväksyy kunkin varainhoitovuoden jälkimmäisellä puoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten sekä vahvistaa kunkin jäsenen tätä talousarviota varten suoritettavaksi tulevan maksuosuuden. Pääjohtaja laatii hallinnollisen talousarvioesityksen rahoitus- ja hallintokomitean alaisuudessa 18 artiklan mukaisesti.
   2.   Jokaisen jäsenen maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenten kokonaisäänimäärään kyseisen varainhoitovuoden hallinnollisen talousarvion hyväksymisen ajankohtana. Jos jäsenten keskinäistä äänimäärien jakautumista kuitenkin muutetaan 12 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti sen varainhoitovuoden alussa, jota varten maksuosuudet on vahvistettu, mukautetaan maksuosuuksiakin vastaavasti. Maksuosuuksia vahvistettaessa lasketaan mukaan kunkin jäsenen äänet ottamatta huomioon jonkin jäsenen äänioikeuden mahdollista peruuttamista taikka siitä johtuvaa äänten uudelleenjakamista.
   3.   Sen jälkeen kun tämä sopimus on tullut voimaan 42 artiklan mukaisesti, neuvosto määrää järjestöön liittyvän jäsenen ensimmäisen maksuosuuden maalle annettavan äänimäärän perusteella ja kuluvasta varainhoitovuodesta jäljellä olevan ajan pituudesta riippuen, mutta muille jäsenille kuluvaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia ei muuteta.
   21 artikla
   Maksuosuuksien suorittaminen
   1.   Maksuosuudet kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten on suoritettava vapaasti vaihdettavana valuuttana, ja ne erääntyvät maksettaviksi varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä.
   2.   Jos jokin jäsen ei suorita täyttä maksuosuuttaan hallinnollista talousarviota varten kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona maksuosuus erääntyi maksettavaksi, sen äänioikeus sekä oikeus osallistua erityiskomiteoiden kokouksiin peruutetaan, kunnes maksuosuus on suoritettu täysimääräisenä. Jäseneltä ei kuitenkaan oteta pois mitään muita sille tämän sopimuksen nojalla kuuluvia oikeuksia eikä velvoitteita, ellei neuvosto toisin päätä.
   3.   Jäsen, jonka äänioikeus on peruutettu tämän artiklan 2 kohdan määräysten nojalla, on siitä huolimatta edelleen vastuussa maksuosuutensa suorittamisesta.
   22 artikla
   Vastuuvelvollisuus
   1.   Järjestöllä ei 6 artiklan 3 kohdassa määritellyn mukaisesti toimiessaan ole valtuuksia sitoutua mihinkään tämän sopimuksen soveltamisalan ulkopuoliseen velvoitteeseen, eikä sillä katsota olevan jäsenten valtuutusta siihen; sillä ei etenkään ole lainanottovaltuuksia. Sopimuksentekovaltuuksiaan käyttäessään järjestön on sisällytettävä sopimuksiinsa tämän artiklan ehdot niin, että ne tulevat muiden sen kanssa sopimuksen tekevien osapuolten tietoon; ehtojen puuttuminen ei kuitenkaan johda sopimuksen pätemättömyyteen eikä järjestön sen johdosta katsota ylittäneen toimivaltuuksiaan.
   2.   Jäsenen vastuuvelvollisuus rajoittuu sen maksuosuuksia koskeviin tässä sopimuksessa määrättyihin velvoitteisiin. Järjestön kanssa tekemisissä olevien kolmansien osapuolten katsotaan olevan tietoisia jäsenten vastuuvelvollisuutta koskevista tämän sopimuksen määräyksistä.
   23 artikla
   Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen
   Niin pian kuin mahdollista ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kunkin varainhoitovuoden päättymisestä on laadittava riippumattoman tahon tarkastama laskelma järjestön varoista, veloista, tuloista ja menoista kyseisen varainhoitovuoden ajalta. Tämä laskelma on esitettävä neuvoston hyväksyttäväksi sen seuraavassa istunnossa.
   IX   LUKU
   MENEKINEDISTÄMINEN JA MARKKINAKEHITYS
   24 artikla
   Kaupan ja kulutuksen esteiden poistaminen
   1.   Jäsenet pitävät tärkeänä kahvialan kestävää kehitystä, sitä nykyään haittaavien esteiden poistamista sekä kauppaa ja kulutusta hidastavien uusien esteiden välttämistä; samalla ne kuitenkin tunnustavat jäsenten oikeuden harjoittaa sääntelyä ja antaa uusia säännöksiä, kun tavoitteena on saavuttaa kansanterveyteen ja ympäristöpolitiikkaan liittyvät tavoitteet, jotka ovat kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien jäsenten sitoumusten ja velvoitteiden mukaisia, mukaan luettuina kansainväliseen kauppaan liittyvät sitoumukset ja velvoitteet.
   2.   Jäsenet ovat tietoisia siitä, että eräät tällä hetkellä voimassa olevat seikat saattavat vaihtelevassa määrin haitata kahvin kulutuksen kasvua, erityisesti:

               a)

               kahviin sovellettavat tuontijärjestelyt, mukaan luettuina suosituimmuus- ja muut tullit, kiintiöt, valtiollisten monopolien ja virallisten ostojärjestöjen toiminta sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat;

               b)

               välitöntä tai välillistä tukea koskevat vientijärjestelyt sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat; ja

               c)

               sisäiset kaupalliset olosuhteet sekä kansalliset ja alueelliset säädökset ja hallinnolliset määräykset, jotka saattavat vaikuttaa kulutukseen.

         3.   Edellä mainitut tavoitteet ja tämän artikla n 4 kohdan määräykset huomioon ottaen jäsenten on edelleen tavoiteltava kahvia koskevia tullinalennuksia ja toteutettava muita toimenpiteitä kahvin kulutuksen kasvun esteiden poistamiseksi.
   4.   Jäsenet sitoutuvat keskinäiset etunsa huomioon ottaen etsimään tapoja ja keinoja, joilla tämän artiklan 2 kohdassa mainittuja kahvin kaupan ja kulutuksen kasvun esteitä voidaan asteittain vähentää ja lopulta, mikäli mahdollista, kokonaan poistaa tai joiden avulla näiden esteiden vaikutuksia voidaan olennaisesti vähentää.
   5.   Ottaen huomioon kaikki tämän artiklan 4 kohdan määräysten mukaiset sitoumuksensa jäsenten on ilmoitettava vuosittain neuvostolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet tämän artiklan määräysten täytäntöönpanemiseksi.
   6.   Pääjohtaja laatii määräajoin neuvoston tarkasteltavaksi selvityksen kulutuksen kasvun esteistä.
   7.   Neuvosto voi tämän artiklan tarkoitusperien edistämiseksi antaa jäsenille suosituksia, ja jäsenten on ilmoitettava neuvostolle mahdollisimman pian, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet tällaisten suositusten täytäntöönpanemiseksi.
   25 artikla
   Menekinedistäminen ja markkinakehitys
   1.   Jäsenet tunnustavat ne sekä viejä- että tuojajäsenille koituvat edut, joita saadaan kahvin kulutuksen edistämisestä, tuotteiden laadun parantamisesta ja kahvimarkkinoiden kehittämisestä, myös viejäjäsenten keskuudessa.
   2.   Menekinedistämiseen ja markkinakehitystä edistäviin toimiin voivat kuulua tiedotuskampanjat, tutkimus, valmiuksien kehittäminen sekä kahvin tuotantoa ja kulutusta koskevat selvitykset.
   3.   Tällaiset toimet voivat sisältyä neuvoston vuotuiseen työohjelmaan tai 28 artiklassa tarkoitettuihin järjestön hanketoimiin, ja ne voidaan rahoittaa jäsenten, muiden kuin jäsenten, muiden järjestöjen tai yksityisen sektorin vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla.
   4.   Perustetaan menekinedistämis- ja markkinakehityskomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät.
   26 artikla
   Jalostettua kahvia koskevat toimenpiteet
   Jäsenet tunnustavat kehitysmaiden tarpeen laajentaa taloutensa perustaa muun muassa teollistumisella ja viemällä teollisuustuotteita, mukaan luettuina kahvinjalostus ja 2 artiklan 1 kohdan d, e, f ja g alakohdassa tarkoitetun jalostetun kahvin vienti. Tässä yhteydessä jäsenten olisi vältettävä sellaisten valtion toimenpiteiden toteuttamista, jotka saattaisivat aiheuttaa vakavaa häiriötä toisten jäsenten kahvialalle.
   27 artikla
   Sekoitteet ja korvikkeet
   1.   Jäsenet eivät saa pitää voimassa määräyksiä, joiden mukaan muita tuotteita on sekoitettava kahviin tai käsiteltävä tai käytettävä kahvin kanssa niiden myymiseksi edelleen kahvina. Jäsenten on pyrittävä kieltämään tuotteiden myynnin ja mainonnan kahvin nimellä, mikäli tällaiset tuotteet eivät sisällä perusraaka-aineena vähintään 95 prosenttia raakakahvia.
   2.   Pääjohtaja antaa neuvostolle määräajoin kertomuksen tämän artiklan määräysten noudattamisesta.
   X   LUKU
   JÄRJESTÖN HANKETOIMINTA
   28 artikla
   Hankkeiden kehittäminen ja rahoitus
   1.   Jäsenet ja pääjohtaja voivat tehdä hanke-ehdotuksia, joilla pyritään edistämään tämän sopimuksen tavoitteita ja yhtä tai useampaa ensisijaista alaa, jotka on määritelty neuvoston 9 artiklan mukaisesti hyväksymässä strategisessa toimintasuunnitelmassa.
   2.   Neuvosto määrittää menettelyt ja mekanismit hankkeiden esittämistä, tarkastelua, hyväksymistä, tärkeysjärjestykseen asettamista ja rahoitusta sekä niiden toteuttamista, seurantaa, arviointia ja tulosten laajaa levittämistä varten.
   3.   Pääjohtaja antaa jokaisessa neuvoston istunnossa selvityksen kaikkien neuvoston hyväksymien hankkeiden tilanteesta, mukaan luettuina ne hankkeet, joiden rahoituksesta ei ole päätetty, joiden toteutus on kesken tai jotka on saatettu päätökseen neuvoston edellisen istunnon jälkeen.
   4.   Perustetaan hankekomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät.
   XI   LUKU
   YKSITYINEN KAHVIALA
   29 artikla
   Yksityissektorin neuvoa-antava komitea
   1.   Yksityissektorin neuvoa-antava komitea, jäljempänä ’PSCB’ (Private Sector Consultative Board) on neuvoa-antava elin, joka voi antaa suosituksia mistä tahansa neuvoston esittämästä asiasta ja pyytää neuvostoa pohtimaan tähän sopimukseen liittyviä kysymyksiä.
   2.   PSCB koostuu kahdeksasta viejämaiden yksityissektorin edustajasta ja kahdeksasta tuojamaiden yksityissektorin edustajasta.
   3.   PSCB:n jäsenten on oltava sellaisten yhdistysten tai elinten edustajia, jotka neuvosto nimeää joka toinen kahvivuosi ja jotka voidaan nimittää uudelleen. Näin toimiessaan neuvosto pyrkii nimeämään:

               a)

               viejämaista tai -alueilta kaksi yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat kutakin neljää kahvilaatua ja mieluiten sekä viljelijöitä että viejiä, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle; ja

               b)

               tuojamaista, olivatpa ne sitten jäseniä tai ei, kahdeksan yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat mieluiten sekä tuojia että paahtimoja, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle.

         4.   Kukin PSCB:n jäsen voi nimetä yhden tai useamman neuvonantajan.
   5.   PSCB valitsee jäsentensä joukosta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan vuodeksi kerrallaan. Näiden tehtävien haltijat voidaan valita uudelleen. Järjestö ei suorita korvauksia puheenjohtajalle eikä varapuheenjohtajalle. Puheenjohtaja kutsutaan osallistumaan neuvoston kokouksiin tarkkailijana.
   6.   Tavallisesti PSCB kokoontuu järjestön päämajassa neuvoston sääntömääräisten istuntojen yhteydessä. Mikäli neuvosto hyväksyy jäsenen pyynnön pitää kokous alueellaan, myös PSCB kokoontuu sen alueella, jolloin kyseinen kokouksen järjestävä maa tai yksityissektorin järjestö vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että kokous pidetään muualla kuin järjestön päämajassa.
   7.   PSCB voi järjestää ylimääräisiä kokouksia, mikäli neuvosto antaa siihen suostumuksensa.
   8.   PSCB toimittaa säännöllisesti raportteja neuvostolle.
   9.   PSCB vahvistaa oman työjärjestyksensä, joiden on olatava tämän sopimuksen määräysten mukaiset.
   30 artikla
   Maailman kahvikonferenssi
   1.   Neuvosto huolehtii maailman kahvikonferenssin, jäljempänä ’konferenssi’, järjestämisestä sopivin väliajoin; konferenssi koostuu viejä- ja tuojajäsenistä, yksityissektorin edustajista sekä muista asiasta kiinnostuneista osallistujista, mukaan luettuina muista kuin jäsenmaista olevat osallistujat. Neuvosto huolehtii yhteistyössä konferenssin puheenjohtajan kanssa siitä, että konferenssi edistää osaltaan tämän sopimuksen tavoitteiden toteutumista.
   2.   Konferenssilla on puheenjohtaja, joille järjestö ei maksa korvauksia. Neuvosto nimeää puheenjohtajan sopivaksi ajanjaksoksi, ja hänet kutsutaan osallistumaan neuvoston kokouksiin tarkkailijana.
   3.   Neuvosto päättää konferenssin muodosta, kulloisestakin teemasta, sen käsittelemistä asioista ja ajankohdasta yhteistyössä yksityissektorin neuvoa-antavan komitean kanssa. Tavallisesti konferenssi pidetään järjestön päämajassa neuvoston istunnon aikana. Jos neuvosto päättää hyväksyä jonkin jäsenen pyynnön pitää istunto alueellaan, myös konferenssi voidaan pitää sen alueella, jolloin kyseinen istunnon järjestävä maa vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että istunto pidetään muualla kuin järjestön päämajassa.
   4.   Konferenssi rahoittaa toimintansa itse, jollei neuvosto toisin päätä.
   5.   Puheenjohtaja raportoi neuvostolle konferenssin tekemistä päätelmistä.
   31 artikla
   Kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi
   1.   Neuvosto järjestää sopivin väliajoin ja yhteistyössä muiden asiaan liittyvien järjestöjen kanssa kahvialan rahoituksen neuvoa-antavan foorumin, jäljempänä ’foorumi’, helpottamaan kahvialan rahoitukseen ja riskienhallintaan liittyvistä aiheista käytäviä keskusteluja; erityisesti keskitytään pienten ja keskisuurten tuottajien ja paikallisyhteisöjen tarpeisiin kahvintuotantoalueilla.
   2.   Foorumin jäseninä on jäsenten, kansainvälisten järjestöjen, rahoituslaitosten, yksityissektorin, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja asiasta kiinnostuneiden muiden kuin jäsenmaiden edustajia sekä muita asiantuntijoita. Foorumi rahoittaa toimintansa itse, jollei neuvosto toisin päätä.
   3.   Neuvosto vahvistaa työjärjestyksen foorumin toimintaa, sen puheenjohtajan nimeämistä ja sen työn tulosten laajaa levittämistä varten käyttämällä mahdollisuuksien mukaan 34 artiklan mukaisia asianmukaisia menettelyjä. Puheenjohtaja antaa neuvostolle kertomuksen foorumin tekemistä päätelmistä.
   XII   LUKU
   TILASTOTIEDOT, TUTKIMUKSET JA SELVITYKSET
   32 artikla
   Tilastotiedot
   1.   Järjestö toimii seuraavien tietojen keruu-, vaihto- ja julkaisukeskuksena:

               a)

               kahvin tuotantoa, hintoja, vientiä, tuontia ja jälleenvientiä sekä jakelua ja kulutusta koko maailmassa koskevat tilastotiedot, mukaan luettuina tiedot kahvilajien tuotannosta, kulutuksesta, kaupasta ja hinnoista eri markkinaluokissa ja kahvia sisältävien tuotteiden osalta; ja

               b)

               tarpeellisiksi katsotut kahvin viljelyä, jalostusta ja käyttöä koskevat tekniset tiedot.

         2.   Neuvosto voi vaatia jäseniä antamaan toiminnalleen tarpeelliseksi katsomiaan tietoja, mukaan luettuina säännöllisesti annettavat kahvin tuotantoa, tuotantotrendejä, vientiä, tuontia ja jälleenvientiä, jakelua, kulutusta, varastoja, hintoja ja verotusta koskevat tilastolliset raportit; sellaisia tietoja ei saa julkistaa, joiden avulla voitaisiin saada selville kahvia tuottavien, jalostavien tai markkinoivien henkilöiden tai yritysten liiketoimet. Jäsenten on annettava pyydetyt tiedot niin yksityiskohtaisina, nopeasti ja täsmällisinä kuin mahdollista.
   3.   Neuvosto luo osoitinhintajärjestelmän ja huolehtii päivittäisen painotetun osoitinhinnan julkaisemisesta; hinnan olisi perustuttava todellisiin markkinaolosuhteisiin.
   4.   Jos jäsen ei anna neuvoston pyytämiä, järjestön asianmukaisen toiminnan kannalta tärkeitä tilasto- ja muita tietoja tai sillä on vaikeuksia niiden antamisessa kohtuullisen ajan kuluessa, neuvosto voi vaatia asianomaista jäsentä selvittämään syyt laiminlyöntiinsä. Jäsen voi myös ilmoittaa neuvostolle ongelmistaan ja pyytää teknistä apua.
   5.   Jos tekninen apu todetaan tarpeelliseksi tai jos jäsen ei ole kahden peräkkäisen vuoden aikana toimittanut 2 kohdassa tarkoitettuja tilastotietoja eikä pyytänyt neuvostolta apua eikä antanut syitä velvoitteiden laiminlyömiselle, neuvosto voi toteuttaa toimia, joilla jäseneltä pyritään saamaan vaaditut tiedot.
   33 artikla
   Alkuperätodistukset
   1.   Helpottaakseen kansainvälisen kahvikaupan tilastotietojen keräämistä ja varmistuakseen kunkin viejäjäsenen viemistä kahvimääristä järjestö perustaa alkuperätodistuksia varten järjestelmän, jota hallinnoidaan neuvoston vahvistamin säännöin.
   2.   Jokainen viejäjäsenen lähettämä kahvilähetys on varustettava voimassa olevalla alkuperätodistuksella. Alkuperätodistuksia antaa neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti jäsenen valitsema ja järjestön hyväksymä pätevä elin.
   3.   Kunkin viejäjäsenen on ilmoitettava järjestölle, mikä valtion tai valtiosta riippumaton toimielin hoitaa tämän artiklan 2 kohdassa määritetyt tehtävät. Järjestön on erityisesti hyväksyttävä valtiosta riippumaton toimielin neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.
   4.   Viejäjäsen voi poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustellussa tapauksessa toimittaa neuvoston hyväksyttäväksi pyynnön saada toimittaa alkuperätodistusten sisältämät, sen kahvinvientiä koskevat tiedot järjestölle vaihtoehtoista menetelmää käyttäen.
   34 artikla
   Tutkimukset, selvitykset ja raportit
   1.   Järjestö avustaa jäseniä edistämällä kahvialan kannalta merkityksellisten tutkimusten, selvitysten, teknisten raporttien ja muiden asiakirjojen laatimista.
   2.   Tämä työ voi käsittää kahvintuotannon ja -jakelun taloudellisia kysymyksiä, kahvin arvoketjun analysointia, taloudellisten ja muiden riskien hallintaa koskevia lähestymistapoja, valtion toimien vaikutusta kahvin tuotantoon ja kulutukseen, kahvialan kestävää kehitystä, kahvin terveydellisiä vaikutuksia sekä mahdollisuuksia laajentaa kahvimarkkinoita perinteisten ja mahdollisten uusien käyttötapojen osalta.
   3.   Kerättyihin, tilastoituihin, analysoituihin ja levitettäviin tietoihin voivat teknisten edellytysten puitteissa kuulua myös

               a)

               kahvilajien määrät ja hinnat, jotka liittyvät muun muassa maantieteellisiin alueisiin ja laatuun vaikuttaviin tuotanto-olosuhteisiin; ja

               b)

               tiedot markkinarakenteista, kapeista markkinasektoreista sekä tuotannon ja kulutuksen nousevista trendeistä.

         4.   Tämän artiklan 1 kohdan määräysten noudattamiseksi neuvosto hyväksyy tutkimuksia, selvityksiä ja raportteja koskevan vuotuisen työohjelman sekä arvion tarvittavista resursseista. Nämä toimet rahoitetaan joko hallinnollisen talousarvion varoista tai talousarvion ulkopuolisista varoista.
   5.   Järjestön on kiinnitettävä erityisesti huomiota pienten kahvintuottajien tiedonsaannin helpottamiseen, jotta niitä voidaan auttaa taloudellisen tuloksellisuutensa parantamisessa, mukaan luettuina luottojen ja riskien hallinta.
   XIII   LUKU
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   35 artikla
   Uuden sopimuksen valmistelu
   1.   Neuvosto voi selvittää mahdollisuutta neuvotella uusi kansainvälinen kahvisopimus.
   2.   Tämän määräyksen täytäntöönpanemiseksi neuvosto selvittää, miten järjestö on edistynyt tämän sopimuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisessa.
   36 artikla
   Kahvialan kestävä kehitys
   Jäsenet kiinnittävät asianmukaista huomiota kahvin kestävään tuotantoon ja jalostukseen pitäen mielessä Rio de Janeirossa vuonna 1992 järjestetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa laaditun Agenda 21 -toimintaohjelman sisältämät sekä kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa vuonna 2002 vahvistetut kestävän kehityksen periaatteet ja tavoitteet.
   37 artikla
   Elintaso ja työolosuhteet
   Jäsenet kiinnittävät huomiota kahvialalla työskentelevien elintason ja työolosuhteiden parantamiseen alueen kehitystaso, näitä asioita koskevat kansainvälisesti tunnustetut periaatteet ja sovellettavat standardit huomioon ottaen. Lisäksi jäsenet sopivat, ettei työnormeja käytetä protektionistisiin tarkoituksiin.
   XIV   LUKU
   NEUVOTTELUT, RIITA-ASIAT JA VALITUKSET
   38 artikla
   Neuvottelut
   Kunkin jäsenen on osoitettava myötämielistä suhtautumista ja suotava mahdollisuus sellaisia esityksiä koskeville neuvotteluille, joita toinen jäsen voi tehdä mistä tahansa sopimukseen kuuluvasta asiasta. Tällaisten neuvottelujen kuluessa pääjohtajan on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja toisen osapuolen suostumuksella määrättävä perustettavaksi puolueeton lautakunta, joka toimii välittäjänä sovinnon aikaansaamiseksi osapuolten kesken. Järjestö ei vastaa lautakunnan menoista. Jos osapuoli ei hyväksy pääjohtajan määräämää lautakuntaa tai jos neuvottelut eivät johda ratkaisuun, asia voidaan 39 artiklan määräysten mukaisesti antaa neuvoston käsiteltäväksi. Jos neuvottelut johtavat ratkaisuun, se on annettava tiedoksi pääjohtajalle, joka välittää sen edelleen kaikille jäsenille.
   39 artikla
   Riidat ja valitukset
   1.   Jokainen tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva riita, jota ei saada ratkaistuksi neuvotteluteitse, on riidan osapuolena olevan jäsenen pyynnöstä annettava neuvoston ratkaistavaksi.
   2.   Neuvosto laatii menettelyn riita-asioiden ja valitusten ratkaisua varten.
   XV   LUKU
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   40 artikla
   Allekirjoittaminen, ratifioiminen ja hyväksyminen
   1.   Jollei toisin määrätä, tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten tallettajan päämajassa helmikuun 1 päivästä 2008elokuun 31 päivään 2008 saakka kaikille vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen sopimuspuolille ja kaikille hallituksille, jotka kutsuttiin neuvoston istuntoon, jossa tämä sopimus hyväksyttiin.
   2.   Allekirjoittajahallitusten on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä sopimus lainsäädäntönsä edellyttämien menettelyjen mukaisesti.
   3.   Jollei 42 artiklasta muuta johdu, ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat on talletettava tallettajan huostaan viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2008. Neuvosto voi kuitenkin päättää lykkäyksen myöntämisestä allekirjoittajahallituksille, jotka eivät voi tallettaa ratifioimista tai hyväksymistä koskevia asiakirjojaan mainittuun päivään mennessä. Neuvosto toimittaa nämä päätökset tallettajalle.
   4.   Allekirjoittamisen ja ratifioinnin, hyväksymisen tai väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen yhteydessä Euroopan yhteisö toimittaa tallettajalle julistuksen, jossa vahvistetaan sen yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Euroopan yhteisön jäsenvaltioista ei voi tulla sopimuksen sopimuspuolia.
   41 artikla
   Väliaikainen soveltaminen
   Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti lainsäädäntönsä edellyttämien menettelyjen mukaisesti.
   42 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan, kun allekirjoittajahallitukset, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa viejäjäsenten äänistä, sekä allekirjoittajahallitukset, joilla on kaksi kolmasosaa tuojajäsenten äänistä, laskettuna syyskuun 28 päivän 2007 tilanteen mukaisesti ja ottamatta huomioon 21 artiklan ehtojen mukaisesti tehtyjä mahdollisia peruutuksia, ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjansa. Vaihtoehtoisesti sopimus tulee lopullisesti voimaan, kun se on väliaikaisesti voimassa tämän artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti ja nämä prosentuaaliset vaatimukset on täytetty tallettamalla ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat.
   2.   Jos tämä sopimus ei ole tullut lopullisesti voimaan viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2008, se tulee voimaan väliaikaisesti tuona päivänä tai 12 kuukauden kuluessa jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos allekirjoittajahallitukset, joilla on tämän artiklan 1 kohdan mukainen osuus äänistä, ovat tallettaneet ratifiointia tai hyväksymistä koskevat asiakirjat tai tehneet tallettajalle 41 artiklan mukaisen ilmoituksen.
   3.   Jos tämä sopimus on tullut voimaan väliaikaisesti mutta ei lopullisesti viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2009, sen väliaikainen voimassaolo päättyy, jolleivät ne hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat tai tehneet tallettajalle 41 artiklan mukaisen ilmoituksen, keskenään sopimalla päätä, että sopimus on edelleen väliaikaisesti voimassa määrätyn ajan. Nämä allekirjoittajahallitukset voivat myös keskenään sopimalla päättää, että tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan niiden välillä.
   4.   Jos tämä sopimus ei ole tullut lopullisesti tai väliaikaisesti voimaan viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2009 tämän artiklan 1 tai 2 kohdan määräysten mukaisesti, ne allekirjoittajahallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat lainsäädäntönsä mukaisesti, voivat keskenään sopimalla päättää, että sopimus tulee lopullisesti voimaan niiden välillä.
   43 artikla
   Liittyminen
   1.   Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, Yhdistyneiden Kansakuntien tai sen erityisjärjestön jäsenvaltion hallitus tai 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu hallitustenvälinen järjestö voi liittyä tähän sopimukseen neuvoston vahvistamien menettelyjen mukaisesti.
   2.   Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. Liittyminen tulee voimaan, kun liittymisasiakirjat on talletettu.
   3.   Liittymisasiakirjojen tallettamisen yhteydessä 4 artiklan 3 kohdassa määritelty hallitustenvälinen järjestö toimittaa julistuksen, jossa vahvistetaan tämän yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Tällaisen järjestön jäsenvaltioista ei voi tulla tämän sopimuksen sopimuspuolia.
   44 artikla
   Varaumat
   Tämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia.
   45 artikla
   Sopimuksen irtisanominen
   Sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen tekemällä asiasta kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. Irtisanominen tulee voimaan 90 päivän kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.
   46 artikla
   Erottaminen
   Jos neuvosto katsoo, ettei jokin jäsen ole täyttänyt tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja että tällä laiminlyönnillä on huomattavan haitallinen vaikutus sopimuksen toimintaan, se voi erottaa tällaisen jäsenen järjestöstä. Neuvoston on ilmoitettava tallettajalle välittömästi tällaisesta päätöksestä. Asianomainen jäsen lakkaa 90 päivän kuluttua neuvoston päätöksestä olemasta järjestön jäsen ja tämän sopimuksen sopimuspuoli.
   47 artikla
   Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset
   1.   Neuvosto päättää kaikista eronneen tai erotetun jäsenen kanssa tehtävistä loppuselvityksistä. Järjestö pitää kaikki eronneen tai erotetun jäsenen jo suorittamat maksut, ja asianomainen jäsen on edelleenkin velvollinen suorittamaan kaikki sen osalta eroamisen tai erottamisen voimaantulohetkellä järjestölle suoritettavaksi erääntyneet maksut, kuitenkin siten, että jos sopimuspuoli ei hyväksy sopimuksen jotakin muutosta ja lakkaa sen vuoksi olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli 49 artikla n 2 kohdan nojalla, neuvosto voi päättää sellaisesta loppuselvityksestä, jonka se katsoo kohtuudenmukaiseksi.
   2.   Jäsen, joka on lakannut olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli, ei ole oikeutettu saamaan mitään osuutta järjestön loppuselvitys- tai muista varoista; se ei myöskään ole miltään osin vastuussa järjestön mahdollisesta alijäämästä tämän sopimuksen voimassaolon päättyessä.
   48 artikla
   Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja sopimuksen päättäminen
   1.   Sopimus on voimassa 10 vuotta sen tultua voimaan väliaikaisesti tai lopullisesti, jollei sen voimassaoloaikaa pidennetä tämän artiklan 3 kohdan nojalla tai sopimusta päätetä tämän artiklan 4 kohdan nojalla.
   2.   Neuvosto tarkastelee tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja tekee tarvittavat päätökset.
   3.   Neuvosto voi päättää pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa yhdellä tai useammalla perättäisellä jaksolla, joiden yhteenlaskettu kesto voi olla enintään kahdeksan vuotta. Jäsenen, joka ei hyväksy tällaista sopimuksen voimassaoloajan pidennystä, on ilmoitettava asiasta neuvostolle ja tallettajalle kirjallisesti ennen jatkoajan alkamista ja lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli jatkoajan alusta lukien.
   4.   Neuvosto voi milloin tahansa päättää tämän sopimuksen päättämisestä. Tällöin sopimuksen voimassaolo päättyy neuvoston määräämänä päivänä.
   5.   Sopimuksen päättämisestä riippumatta neuvoston olemassaolo jatkuu niin kauan kuin se on tarpeen vaadittavien päätösten tekemiseksi sinä aikana, jonka järjestön varojen ja velkojen loppuselvitys edellyttää.
   6.   Neuvoston on toimitettava kaikki tämän sopimuksen kestoa ja/tai päättämistä koskevat päätökset ja kaikki tämän artiklan nojalla saamansa ilmoitukset asianmukaisesti tallettajalle.
   49 artikla
   Muutokset
   1.   Neuvosto voi ehdottaa muutoksen tekemistä tähän sopimukseen, ja sen on toimitettava ehdotuksensa kaikille sopimuspuolille. Muutos tulee voimaan kaikkien jäsenten osalta 100 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen muutoksen hyväksymisestä sopimuspuolilta, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa viejäjäsenten äänistä, sekä sopimuspuolilta, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa tuojajäsenten äänistä. Tässä mainittu kahden kolmasosan ääniosuus perustuu sopimuksen sopimuspuolten lukumäärään päivänä, jona muutosehdotus on toimitettu hyväksyttäväksi asianomaisille sopimuspuolille. Neuvosto asettaa määräajan, jonka puitteissa sopimuspuolten on ilmoitettava tallettajalle hyväksyvänsä muutoksen ja jonka neuvosto ilmoittaa kaikille sopimuspuolille ja tallettajalle. Mikäli muutoksen voimaantulon edellyttämää prosenttiosuutta ei ole määräajan umpeutuessa saavutettu, muutos katsotaan peruuntuneeksi.
   2.   Jollei neuvosto toisin päätä, sopimuspuoli, joka ei neuvoston asettaman määräajan kuluessa ole ilmoittanut hyväksyvänsä muutosta, lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli muutoksen voimaantulopäivästä lukien.
   3.   Neuvosto ilmoittaa tallettajalle kaikista tämän artiklan nojalla sopimuspuolille toimitetuista muutoksista.
   50 artikla
   Lisä- ja siirtymämääräys
   Kaikki järjestön tai sen elinten toteuttamat tai niiden puolesta toteutetut vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen mukaiset toimenpiteet jäävät voimaan tämän sopimuksen voimaantuloon saakka.
   51 artikla
   Sopimuksen todistusvoimaiset tekstit
   Tämän sopimuksen englannin-, espanjan-, portugalin- ja ranskankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. Alkuperäiset asiakirjat talletetaan tallettajan huostaan.

      TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, asianmukaisesti hallitustensa siihen valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen päivänä, joka ilmenee kunkin allekirjoituksen kohdalta.

   LIITE
   MUUNTOKERTOIMET PAAHDETULLE JA KOFEIINITTOMALLE KAHVILLE SEKÄ NESTEMÄISELLE JA KIINTEÄLLE KAHVIUUTTEELLE SELLAISINA KUIN NE ON MÄÄRITELTY VUODEN 2001 KANSAINVÄLISESSÄ KAHVISOPIMUKSESSA
   Paahdettu kahvi
   Paahdetun kahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan paahdetun kahvin nettopaino luvulla 1,19.
   Kofeiiniton kahvi
   Kofeiinittoman kahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan raakakahvin nettopaino luvulla 1,00, paahdetun kahvin luvulla 1,19 ja kahviuutteen muodossa olevan kofeiinittoman kahvin nettopaino luvulla 2,6.
   Nestemäinen kahviuute
   Nestemäisen kahviuutteen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan nestemäisen kahviuutteen sisältämän kuivan kahvitiivisteen nettopaino luvulla 2,6.
   Kiinteä kahviuute
   Kiinteän kahviuutteen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan kiinteän kahviuutteen nettopaino luvulla 2,6.
   Vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen 40 artiklan 4 kohdan mukainen Euroopan yhteisön julistus
   Euroopan yhteisö julistaa vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen mukaisesti, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti yhteisen kauppapolitiikan nojalla Euroopan yhteisön yksinomaiseen toimivallan piiriin kuuluvia.


title: 2005/928/EY: Komission päätös, tehty  20 päivänä joulukuuta 2005 , taajuusalueen 169,4-169,8125 MHz käytön yhdenmukaistamisesta yhteisössä  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5503)   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               27.12.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 344/47

      KOMISSION PÄÄTÖS,

   tehty 20 päivänä joulukuuta 2005,
   taajuusalueen 169,4-169,8125 MHz käytön yhdenmukaistamisesta yhteisössä
   (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5503)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2005/928/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston direktiivi 90/544/ETY, joka annettiin 9 päivänä lokakuuta 1990 taajuusalueista, jotka on tarkoitettu yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä (ERMES-direktiivi) (2), kumottiin 27 päivänä joulukuuta 2005 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/82/EY (3). Direktiivissä edellytettiin, että jäsenvaltiot osoittavat taajuusalueelta 169,4–169,8 MHz neljä kanavaa yleiseurooppalaista maanpäällistä yleistä kaukohakupalvelua (jäljempänä ”ERMES”) varten ja huolehtivat siitä, että koko taajuusalue 169,4–169,8 MHz varataan ERMES-palveluille mahdollisimman pian kaupallisen kysynnän mukaan.

               (2)

               Taajuusalueen 169,4–169,8 MHz käyttö ERMESiä varten yhteisössä on vähentynyt olennaisesti tai jopa lakannut kokonaan, joten sitä ei tällä hetkellä käytetä tehokkaasti. Sitä voitaisiinkin käyttää paremmin palvelemaan yhteisön muita politiikan tarpeita.

               (3)

               Komissio antoi radiotaajuuspäätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti 7 päivänä heinäkuuta 2003 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssille (jäljempänä ”CEPT”) toimeksiannon kerätä tietoja taajuusalueen 169,4–169,8 MHz nykyisistä ja mahdollisista tulevista käyttösovelluksista sekä laatia luettelo taajuusalueen käytön vaihtoehdoista ja erityisesti sellaisista vaihtoehdoista, jotka eivät liity pelkästään perinteiseen sähköiseen viestintään. CEPTiä pyydettiin arvioimaan kunkin mahdollisen käyttösovelluksen osalta rinnakkainkäyttöä muiden erityyppisten sovellusten kanssa ja mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia taajuusalueita puitedirektiivin periaatteiden mukaisesti. Kyseinen taajuusalue, jonka käyttö on jo osittain yhdenmukaistettu, soveltuu tietyille sovelluksille, jotka liittyvät sisämarkkinoiden perustamiseen ja toimintaan useilla yhteisön politiikan aloilla. Joitakin näistä sovelluksista voitaisiin todennäköisesti käyttää vammaisten apuna tai Euroopan unionissa tehtävän oikeus- ja sisäasioiden yhteistyön tukena.

               (4)

               Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) (4) 8 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on edistettävä Euroopan unionin kansalaisten etuja muun muassa siten, että ne ottavat huomioon erityisryhmien ja etenkin kuulovammaisten ja pikaista apua tarvitsevien käyttäjien tarpeet.

               (5)

               Teknisten selvitysten ja keräämiensä tietojen perusteella CEPT totesi, että kyseisen taajuusalueen käyttö ERMESiä varten on direktiivin 90/544/ETY antamisesta huolimatta jäänyt hyvin rajalliseksi ja että henkilö- tai kaukohakujärjestelmien tarve Euroopassa on muuttunut, koska näiden järjestelmien toimintojen tilalle on tullut uusia teknologioita, kuten GSM-verkon lyhytsanomajärjestelmät (SMS).

               (6)

               Sen vuoksi taajuusalueen 169,4–169,8 MHz ERMESille varattuja osia pitäisi muuttaa yhteisössä, jotta taajuusalueen käyttöä voitaisiin tehostaa ja säilyttää samalla sen yhdenmukaisuus.

               (7)

               Toimeksiannon mukaisesti CEPT on laatinut uuden taajuussuunnitelman ja kanavajärjestelyn, jonka mukaan taajuusalue 169,4–169,8125 MHz voidaan jakaa kuuden sovellustyypin kesken useita yhteisön käyttötarpeita varten. Näitä tarpeita ovat: kuunteluapuvälineiden käyttö kuulovammaisten apuna, mikä merkitsisi kuulovammaisille parempia matkustusmahdollisuuksia jäsenvaltioiden välillä ja alentuneita laitehintoja mittakaavaetujen myötä; sisämarkkinoiden luominen turvapuhelinjärjestelmille (joiden avulla vanhukset tai vammaiset voivat lähettää hätä- ja avunpyyntöviestejä), seuranta- tai omaisuuden jäljityslaitteille, joilla voidaan tehostaa varastettujen tavaroiden jäljitystä ja takaisin saamista yhteisössä, vesi- ja sähköyhtiöiden käyttämille mittarinlukujärjestelmille sekä nykyisille kaukohakujärjestelmille, kuten ERMES, ja tilapäisesti käytettäville yksityisille radioverkkojärjestelmille (PMR), joita käytettäisiin erikoistapahtumissa muutamasta päivästä muutamaan kuukauteen.

               (8)

               CEPT:n toimeksiantonsa mukaisen työn tuloksia, joita komissio pitää tyydyttävinä, olisi sovellettava yhteisössä ja toteutettava jäsenvaltioiden toimesta. Sellaiset jäljelle jäävät ERMES- ja/tai PMR-luvat, joka eivät ole uuden taajuussuunnitelman ja kanavajärjestelyn mukaisia, pitäisi säilyttää muuttumattomina kunnes niiden voimassaolo päättyy tai kunnes ERMES- ja/tai PMR-sovellukset voidaan siirtää sopiville taajuusalueille ilman kohtuutonta vaivaa.

               (9)

               Käyttövaltuuksia annettaessa on käytettävä mahdollisimman kevyttä järjestelmää sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (5) mukaisesti ja ilman, että annettaisiin yksittäisiä käyttöoikeuksia.

               (10)

               Vaikka joidenkin käyttötarkoitusten asettamat taajuusvaatimukset saattavat edellyttää taajuuksien yksinomaista osoittamista, on yleisesti ottaen tarkoituksenmukaista lähteä siitä, että taajuusalueita koskevat valtuutukset ovat mahdollisimman yleisluonteisia ja että niiden käyttöä ohjataan ainoastaan määrittelemällä erityisiä käyttörajoituksia, kuten toimintasuhdetta tai tehotasoja, ja varmistaa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/5/EY (6) tunnustettujen yhdenmukaisten standardien avulla, että varatulla taajuudella toimivat laitteet aiheuttavat mahdollisimman haitallisia häiriöitä.

               (11)

               Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz suurteho-osassa sijaitsevien kanavien koordinointi naapurimaiden välillä varmistetaan kahden- tai monenvälisin sopimuksin.

               (12)

               Jotta taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz tehokas käyttö varmistettaisiin myös pitkällä aikavälillä, viranomaisten olisi tehtävä lisää selvityksiä, joiden avulla voidaan lisätä tehokkuutta ja erityisesti yksilöidyn suojakaistan käyttöä.

               (13)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaisia,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kohde
   Tämä päätös koskee taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz saatavuuden ja tehokkaan käytön edellytysten yhdenmukaistamista yhteisössä.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               ”kuunteluapuvälineellä” radioviestintäjärjestelmää, johon kuuluu yleensä yksi tai useampi radiolähetin ja yksi tai useampi radiovastaanotin, joiden avulla kuulovammasta kärsivät henkilöt voivat parantaa kuulemiskykyään;

               b)

               ”turvapuhelinjärjestelmällä” luotettavaa radioviestintäjärjestelmää ja -verkkoa, johon sisältyy kannettavia laitteita, joiden avulla rajallisella alueella oleva henkilö voi hätätilanteessa lähettää avunpyynnön yksinkertaisella käyttötoimenpiteellä;

               c)

               ”mittarinlukujärjestelmällä” järjestelmää, joka mahdollistaa laitteiden tilaan liittyvät etävalvonta-, mittaus- ja palvelukomennot radioviestintälaitteiden välityksellä;

               d)

               ”seuranta- ja omaisuuden jäljitysjärjestelmällä” järjestelmää, jonka avulla voidaan seurata ja jäljittää tavaroita ja saada ne takaisin, ja johon yleensä kuuluu suojattavaan esineeseen kiinnitettävä radiolähetin, vastaanotin ja mahdollisesti hälytin;

               e)

               ”kaukohakujärjestelmällä” järjestelmää, joka mahdollistaa yhdensuuntaisen radioviestinnän lähettäjän ja vastaanottajan välillä tukiaseman ja liikkuvan vastaanottimen avulla;

               f)

               ”yksityisellä radioverkkojärjestelmällä (PMR)” maanpäällistä matkaviestintäpalvelua, jossa käytetään simpleksi-, semidupleksi- tai mahdollisesti dupleksi-toimintatiloja päätelaitetasolla suljetun käyttäjäryhmän sisäiseen viestintään.

         3 artikla
   Yhdenmukaistetut sovellukset
   1.   Taajuusalue 169,4–169,8125 MHz jaetaan pienteho- ja suurteho-osaan. Sen taajuussuunnitelma ja kanavajärjestelyt esitetään tämän päätökseen liitteessä.
   2.   Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz pienteho-osaan sijoitetaan seuraavat ensisijaiset sovellukset:

               a)

               yksinomainen käyttö kuunteluapuvälineitä varten;

               b)

               yksinomainen käyttö turvapuhelinjärjestelmiä varten;

               c)

               ei-yksinomainen käyttö mittarinlukujärjestelmiä varten;

               d)

               ei-yksinomainen käyttö seuranta- ja omaisuuden jäljitysjärjestelmien pienitehoisia lähettimiä varten.

         3.   Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz suurteho-osaan sijoitetaan seuraavat ensisijaiset sovellukset:

               a)

               seuranta- ja omaisuuden jäljitysjärjestelmien suuritehoiset lähettimet;

               b)

               nykyiset kaukohakujärjestelmät tai kaukohakujärjestelmät, jotka sijoitetaan uudelleen taajuusalueen muilta kanavilta.

         4.   Taajuusalueella 169,4–169,8125 MHz voidaan toteuttaa vaihtoehtoisia sovelluksia, jos ne eivät haittaa ensisijaisten sovellusten yhdenmukaistettua toteuttamista. Näitä vaihtoehtoisia sovelluksia ovat

               a)

               kuunteluapuvälineet taajuusalueen ei-yksinomaisessa pienteho-osassa;

               b)

               jäljitys, kaukohaku, tilapäinen käyttö tai yksityiset radioverkkojärjestelmät kansallisella tasolla alueen suurteho-osassa.

         5.   Suurin sallittu säteilyteho taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz pienteho-osassa on 0,5 wattia e.r.p. Suurimmat sallitut toimintasuhteet taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz pienteho-osassa ovat mittarinlukujärjestelmien osalta < 10 % ja seuranta- ja omaisuuden jäljitysjärjestelmien osalta < 1 %.
   6.   Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz sellainen käyttö kaukohakujärjestelmiä ja yksityisiä radioverkkojärjestelmiä varten, joka on luvallista tämän päätöksen tiedoksiantamispäivänä mutta joka ei ole 3 artiklan 1–5 kohdan mukaista, saa jatkua niin kauan kuin näitä palveluja koskevat, tämän päätöksen tiedoksiantamispäivänä olemassa olevat luvat ovat voimassa.
   4 artikla
   3 artiklan täytäntöönpano
   3 artiklaa sovelletaan 27 päivästä joulukuuta 2005.
   5 artikla
   Tarkastelu
   Jäsenvaltiot pitävät taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz käytön tarkastelun alaisena varmistaakseen sen tehokkaan käytön ja raportoivat havainnoistaan komissiolle.
   6 artikla
   Osoitus
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2005.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

      (2)  EYVL L 310, 9.11.1990, s. 28.

      (3)  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 38.

      (4)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (5)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

      (6)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      LIITE
      Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz taajuussuunnitelma

                  Pienitehoiset sovellukset

                  ”Suojakaista”

                  Suuritehoiset sovellukset

                  Erityiset pienitehoiset sovellukset

                  Turvapuhelinjärjestelmät

                  Kuunteluapuvälineet

                  Turvapuhelinjärjestelmät

                  Seuranta- ja jäljitysjärjestelmät

                  Kaukohaku

                  Kaukohaku

                  Kaukohaku

                  Seuranta- ja jäljitysjärjestelmät

                  Seuranta- ja jäljitysjärjestelmät

                  Kaukohakujärjestelmät

                  Seuranta- ja jäljitysjärjestelmät

                  Kuunteluapuväline

                  Yksinomainen käyttö

                  Näitä kanavia voidaan käyttää kansallisella tasolla suuritehoisiin sovelluksiin, kuten kaukohakuun, jäljitykseen, tilapäiseen käyttöön tai PMR-järjestelmiin

                  12,5

                  12,5

                  50

                  12,5

                  12,5 (1)

                  1a

                  1b

                  2a

                  2b

                  3a

                  3b

                  4a

                  4b+5+6a

                  6b+7+8a

                  8b

                  9a

                  9b

                  10a

                  10b

                  11a

                  11b

                  12a

                  12b

                  13a

                  13b

                  14a

                  14b

                  15a

                  15b

                  16a

                  16b

                     Selitykset:

                  1. rivi: sovelluksen luokka eli pienitehoinen tai suuritehoinen sovellus
                  2. rivi: ensisijaiset sovellukset:

                              —

                              Erityiset pienitehoiset sovellukset: katso 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta.

                              —

                              Turvapuhelinjärjestelmät: katso 3 artiklan 2 kohdan b alakohta.

                              —

                              Kuunteluapuvälineet: katso 3 artiklan 2 kohdan a alakohta.

                              —

                              Seuranta- ja jäljityslaitteet: (suurteho-osa): katso 3 artiklan 3 kohdan a alakohta.

                              —

                              Kaukohakujärjestelmät: katso 3 artiklan 3 kohdan b alakohta.

                        3. rivi: vaihtoehtoiset sovellukset: katso 3 artiklan 4 kohta.
                  4. ja 5. rivit: kanavarasteri (kHz) ja kanavan numero.

      Taajuusalueen 169,4–169,8125 MHz kanavajärjestely

                  12,5 kHz kaistanleveys

                  25 kHz kaistanleveys

                  50 kHz kaistanleveys

                  Kanavan numero

                  Keskitaajuus

                  Kanavan numero

                  Keskitaajuus

                  Kanavan numero

                  Keskitaajuus

                  1a

                  169,406250

                  1

                  169,412500

                  1b

                  169,418750

                  ”0”

                  169,437500

                  2a

                  169,431250

                  2

                  169,437500

                  2b

                  169,443750

                  3a

                  169,456250

                  3

                  169,462500

                  3b

                  169,468750

                  4a

                  169,481250

                  4

                  169,487500

                  4b

                  169,493750

                  ”1”

                  169,512500

                  5a

                  169,506250

                  5

                  169,512500

                  5b

                  169,518750

                  6a

                  169,531250

                  6

                  169,537500

                  6b

                  169,543750

                  ”2”

                  169,562500

                  7a

                  169,556250

                  7

                  169,562500

                  7b

                  169,568750

                  8a

                  169,581250

                  8

                  169,587500

                  8b

                  169,593750

                  12,5 kHz ”suojakaista”

                  9a

                  169,618750

                  9

                  169,62500

                  9b

                  169,631250

                  10a

                  169,643750

                  10

                  169,65000

                  10b

                  169,656250

                  11a

                  169,668750

                  11

                  169,67500

                  11b

                  169,681250

                  12a

                  169,693750

                  12

                  169,70000

                  12b

                  169,706250

                  13a

                  169,718750

                  13

                  169,72500

                  13b

                  169,731250

                  14a

                  169,743750

                  14

                  169,75000

                  14b

                  169,756250

                  15a

                  169,768750

                  15

                  169,77500

                  15b

                  169,781250

                  16a

                  169,793750

                  16

                  169,80000

                  16b

                  169,806250

         (1)  Koska on mahdollista käyttää mitä tahansa suurtehoalueen kanavaa tilapäiseen sovellukseen. Rajojen koordinoinnin helpottamiseksi 25 kHz:n kanavia käyttävissä järjestelmissä on kuitenkin noudatettava kanavan 9 alareunasta alkavaa kanavarasteria.


title: 2009/484/EY: Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009 , Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan väliseen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevaan sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

text:
               23.6.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 160/9

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009,
   Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan väliseen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevaan sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
   (2009/484/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan väliseen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevaan sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (jäljempänä ’lisäpöytäkirja’) allekirjoitettiin yhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta 10 päivänä lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan väliseen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevaan sopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän lisäpöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta 9 päivänä lokakuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/74/EY (2) mukaisesti.

               (2)

               Kyseinen lisäpöytäkirja olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään lisäpöytäkirja yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta.
   Lisäpöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta lisäpöytäkirjan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hyväksymiskirja osoituksena yhteisön ja sen jäsenvaltioiden suostumuksesta sitoutua tähän lisäpöytäkirjaan.

      Tehty Luxemburgissa 6 päivänä huhtikuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. POSPÍŠIL

      (1)  Puoltava lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL L 22, 25.1.2008, s. 11.

      (3)  EUVL L 22, 25.1.2008, s. 13.


title: 2009/313/EY: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2009 , Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

text:
               4.4.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 92/3

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 30 päivänä maaliskuuta 2009,
   Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta
   (2009/313/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan toisen kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäiseen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2000/742/EY (2) Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisen.

               (2)

               Sopimuksen 12 artiklan b kohdassa määrätään erityisesti, että se voidaan uusia sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella uusiksi viisivuotiskausiksi.

               (3)

               Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2003/798/EY (3) sopimuksen uusimisen ensimmäiseksi uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               (4)

               Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2007 pidetyssä yhteisön ja Venäjän tieteellis-teknisen yhteistyön sekakomitean kokouksessa molemmat sopimuksen sopimuspuolet ilmaisivat suostumuksensa sopimuksen uusimiseen uudeksi viisivuotiskaudeksi. Sopimuspuolet katsovat, että sopimuksen pikainen uusiminen olisi kummankin sopimuspuolen etujen mukaista. Lisäksi sopimuspuolet sitoutuivat Euroopan unionin ja Venäjän yhteistyökomitean 26 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä kokouksessa toteuttamaan sopimuksen uusimisen edellyttämät toimet.

               (5)

               Uusittava sopimus vastaa asiasisällöltään 20 päivänä helmikuuta 2009 päättyvää sopimusta.

               (6)

               Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä yhteisön puolesta,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen uudeksi viisivuotiskaudeksi.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa yhteisön puolesta ja sopimuksen 12 artiklan mukaisesti Venäjän federaation hallitukselle ilmoituksen siitä, että yhteisö on saattanut päätökseen uusittavan sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelynsä (4).
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. BENDL

      (1)  Lausunto annettu 3. helmikuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EYVL L 299, 28.11.2000, s. 14.

      (3)  EUVL L 299, 18.11.2003, s. 20.

      (4)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

31999D0393

1999/393/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 152 , 18/06/1999 s. 0001 - 0056

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä heinäkuuta 1997,Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä(1999/393/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäkomissio on neuvotellut yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen,päätöksen 96/410/EY(1) mukaisesti sopimusta on ennen sen muodollista hyväksymistä sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 1996, jasopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välinen tekstiilituotteiden kauppaa koskeva sopimus.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1997.Neuvoston puolestaJ. POOSPuheenjohtaja(1) EYVL L 169, 8.7.1996, s. 39.