title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 31/12/KOL, annettu 1 päivänä helmikuuta 2012 , valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 85. kerran lisäämällä uusi luku laivanrakennusteollisuuden valtiontukien arvioinnissa käytettävien tarkistettujen sääntöjen soveltamisesta 1 päivästä helmikuuta 2012 alkaen

text:
               31.1.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 31/77

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

   N:o 31/12/KOL,
   annettu 1 päivänä helmikuuta 2012,
   valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 85. kerran lisäämällä uusi luku laivanrakennusteollisuuden valtiontukien arvioinnissa käytettävien tarkistettujen sääntöjen soveltamisesta 1 päivästä helmikuuta 2012 alkaen
   EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’,
   Katsoo seuraavaa:
   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.
   Euroopan komissio antoi 7 päivänä joulukuuta 2011 tiedonannon laivanrakennusteollisuuden valtiontukien arvioinnissa 1 päivästä tammikuuta 2012 sovellettavista tarkistetuista säännöistä (EUVL C 364, 14.12.2011, s. 9).
   Tiedonannolla on merkitystä myös Euroopan talousalueelle.
   ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.
   ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 11 olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.
   Valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota ja EFTA-valtioita 19 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan valtiontukien suuntaviivoja korvaamalla laivanrakennusteollisuuden valtiontukien arvioinnissa käytettäviä sääntöjä koskeva luku.
   Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

      Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2012.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Oda Helen SLETNES

            Puheenjohtaja

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Kollegion jäsen

      LIITE

         LAIVANRAKENNUSTEOLLISUUDEN VALTIONTUKIA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT
          (1)

      1.   Johdanto

                  (1)

                  Laivanrakennusteollisuuden valtiontukeen on sovellettu erityisiä järjestelmiä, jotka on asteittain mukautettu horisontaalisiin valtiontukisääntöihin. Verrattuna teollisuudenaloihin, joihin ei ole sovellettu erityissääntöjä, laivanrakennusalaa koskevat järjestelmät ovat sisältäneet sekä tiukempia että lievempiä sääntöjä. Näissä suuntaviivoissa esitetään uudet säännöt laivanrakennusteollisuuden valtiontukien arviointiin. Ne ovat jatkoa laivanrakennusteollisuuden valtiontukia koskeville suuntaviivoille (2), joiden voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2011.

                  (2)

                  Laivanrakennus eroaa muista teollisuudenaloista tiettyjen piirteidensä vuoksi, joita ovat esimerkiksi lyhyet tuotantosarjat, tuotettujen yksikköjen koko, arvo ja monimuotoisuus sekä prototyyppien kaupallinen käyttö.

                  (3)

                  Näiden erityispiirteiden vuoksi valvontaviranomainen pitää aiheellisena jatkaa innovaatiotukea koskevien erityissääntöjen soveltamista laivanrakennusalaan ja samalla varmistaa, ettei kyseinen tuki vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin ja kilpailuun yhteisen edun vastaisella tavalla.

                  (4)

                  Innovointiin myönnettävän valtiontuen on saatava tuensaaja muuttamaan toimintatapaansa niin, että se lisää innovaatiotoimintaansa ja toteuttaa innovaatiohankkeita ja -toimintoja, joita se ei muuten toteuttaisi tai jotka se toteuttaisi pienemmässä laajuudessa. Kannustavan vaikutuksen kartoittamiseksi tehdään nk. kontrafaktuaalinen analyysi, jossa verrataan suunnitellun toiminnan toteutumista tuen kanssa ja ilman tukea. Näin ollen näissä suuntaviivoissa esitetään erityisvaatimukset, joiden avulla EFTA-valtiot voivat varmistaa tuen kannustavan vaikutuksen.

                  (5)

                  Toimialan kanssa on laadittu laivanrakennuksen innovaatiotukea koskevat epäviralliset säännöt, jotka koskevat erityisesti tukikelpoisia kustannuksia ja hankkeen innovatiivisen luonteen vahvistamista. Valvontaviranomainen soveltaa näitä sääntöjä päätöksentekomenettelyssään. Avoimuuden varmistamiseksi säännöt olisi otettava muodollisesti osaksi innovaatiotukea koskevia sääntöjä.

                  (6)

                  Aluetuen osalta valvontaviranomainen aikoo vuonna 2013 tarkastella alueellisia valtiontukia koskevia horisontaalisia suuntaviivoja vuosille 2007–2013 (3). Siksi valvontaviranomainen ei tee tässä vaiheessa mitään muutoksia laivanrakennusalan aluetukia koskeviin sääntöihin. Tähän lukuun sisältyvät laivanrakennuksen aluetukia koskevat erityissäännöt ovat näin ollen samat kuin aiemmassa laivanrakennuksen valtiontukia koskevassa luvussa. Valvontaviranomainen arvioi tilannetta uudelleen aluetukia koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä.

                  (7)

                  Vientiluottojen osalta näiden suuntaviivojen tarkoituksena on noudattaa asiassa sovellettavia kansainvälisiä velvoitteita.

                  (8)

                  Näihin suuntaviivoihin sisältyy sen vuoksi erityissääntöjä laivanrakennusalan innovaatio- ja aluetuesta sekä sääntöjä vientiluotoista. Lisäksi laivanrakennusalan tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi ETA-sopimuksen ja horisontaalisten valtiontukivälineiden (4) perusteella, ellei kyseisistä välineistä muuta johdu.

                  (9)

                  ETA-sopimuksen 123 artiklan mukaan mikä tahansa EFTA-valtio voi toteuttaa toimenpiteitä, jotka se katsoo tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi sotilasalusten rahoituksen osalta.

                  (10)

                  Valvontaviranomainen aikoo soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita 31 päivään joulukuuta 2013. Kyseisen ajankohdan jälkeen valvontaviranomainen aikoo sisällyttää innovaatiotukea koskevat säännöt tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävästä valtiontuesta annettuihin suuntaviivoihin (5) ja laivanrakennusteollisuuden aluetuet alueellisista valtiontuista annettuihin suuntaviivoihin.

            2.   Soveltamisala ja määritelmät

                  (11)

                  Näiden suuntaviivojen mukaisesti valvontaviranomainen voi hyväksyä tuen telakoille tai vientiluottojen tapauksessa varustamoille laivojen rakentamiseen, korjaamiseen tai muuttamiseen sekä innovaatiotuen kelluvien ja liikkuvien offshore-rakenteiden rakentamiseen.

                  (12)

                  Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

                              a)

                              ’laivojen rakentamisella’ omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista Euroopan talousalueella;

                              b)

                              ’laivojen korjaamisella’ omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten korjaamista tai kunnostamista Euroopan talousalueella;

                              c)

                              ’laivojen muuttamisella’ omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten, joiden bruttovetoisuus on vähintään 1 000 tonnia, rakenteen muuttamista Euroopan talousalueella niin, että tehty työ muuttaa lastitilaa, runkoa, propulsiojärjestelmää tai matkustajatiloja perusteellisesti;

                              d)

                              ’omalla käyttövoimalla kulkevalla kauppa-aluksella’ alusta, jolla on pysyvän käyttövoima- ja ohjausjärjestelmänsä ansiosta kaikki avomerellä tai sisävesillä tarvittavat merikelpoisuusominaisuudet ja joka kuuluu yhteen seuraavista luokista:

                                          i)

                                          merialukset, joiden bruttovetoisuus on vähintään 100 tonnia, ja vastaavan kokoiset sisävesialukset, joita käytetään matkustajien ja/tai tavaroiden kuljettamiseen,

                                          ii)

                                          merialukset, joiden bruttovetoisuus on vähintään 100 tonnia, ja vastaavan kokoiset sisävesialukset, joita käytetään erityistehtäviin (esim. ruoppaajat ja jäänmurtajat),

                                          iii)

                                          vähintään 365 kilowatin hinaajat,

                                          iv)

                                          edellä i), ii) ja iii) alakohdassa tarkoitettujen alusten viimeistelyvaiheessa olevat, ei vielä valmiit, mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat rungot;

                              e)

                              ’kelluvilla ja liikkuvilla offshore-rakenteilla’ öljyn, kaasun tai uusiutuvien energialähteiden etsimiseen, hyödyntämiseen tai tuottamiseen käytettäviä rakenteita, joilla on kauppa-aluksen ominaisuudet lukuun ottamatta sitä, että niillä ei ole omaa käyttövoimaa, ja joita on tarkoitus liikutella useita kertoja niiden toiminnan aikana.

            3.   Erityistoimenpiteet

      3.1.   Aluetuki

                  (13)

                  Laivojen rakentamiseen, korjaamiseen tai muuttamiseen myönnettävän aluetuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos erityisesti seuraavat edellytykset täyttyvät:

                              a)

                              tuki on myönnetty olemassa olevan telakan uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen tehtäviin investointeihin, se ei liity asianomaisen telakan rahoituksen uudelleenjärjestelyihin ja sen tavoitteena on olemassa olevien yksikköjen tuottavuuden lisääminen;

                              b)

                              alueilla, joita tarkoitetaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja jotka vastaavat valvontaviranomaisen kunkin EFTA-valtion osalta hyväksymää aluetukikarttaa (6), bruttoavustusekvivalentti on enintään 22,5 prosenttia;

                              c)

                              alueilla, joita tarkoitetaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja jotka vastaavat valvontaviranomaisen kunkin EFTA-valtion osalta hyväksymää aluetukikarttaa, bruttoavustusekvivalentti on enintään 12,5 prosenttia tai sovellettava aluetuen enimmäismäärä sen mukaan, kumpi näistä on alhaisempi;

                              d)

                              tuki rajoitetaan tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka määritellään alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007-2013.

            3.2.   Innovaatiotuki

      3.2.1.   Tukikelpoiset hakemukset

                  (14)

                  Laivojen rakentamiseen, korjaamiseen tai muuttamiseen liittyviin innovaatioihin myönnettävän tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos sen bruttotuki-intensiteetti on enintään 20 prosenttia, edellyttäen, että tuki liittyy innovatiivisten tuotteiden ja menetelmien teolliseen sovellukseen eli tuotteisiin tai menetelmiin, jotka ovat Euroopan talousalueen laivanrakennusteollisuuden tämänhetkiseen huipputasoon verrattuna teknisesti uusia tai huomattavasti parempia ja joihin liittyy teknisen tai teollisen epäonnistumisen riski.

                  (15)

                  Edellä 14 kohdassa tarkoitettuihin innovatiivisiin tuotteisiin ja menetelmiin kuuluvat laatuun ja suorituskykyyn liittyvät ympäristöalan parannukset, kuten polttoaineen kulutuksen optimointi, koneiden aiheuttamien päästöjen ja jätteiden vähentäminen ja turvallisuuden parantaminen.

                  (16)

                  Kun innovaation tavoitteena on parantaa ympäristönsuojelua ja se johtaa hyväksyttyjen Euroopan talousalueen normien noudattamiseen vähintään vuotta ennen kyseisten normien voimaantuloa tai nostaa Euroopan talousalueen normien puuttuessa ympäristönsuojelun tasoa tai mahdollistaa Euroopan talousalueen normien ylittämisen, tuen bruttoenimmäisintensiteetti voidaan nostaa 30 prosenttiin. Ilmaisujen ’Euroopan talousalueen normit’ ja ’ympäristönsuojelu’ osalta sovelletaan valvontaviranomaisen suuntaviivoissa valtiontuesta ympäristösuojelulle vahvistettuja määritelmiä (7).

                  (17)

                  Edellyttäen, että innovatiiviset tuotteet täyttävät 14 kohdan perusteet, niillä tarkoitetaan joko uutta alustyyppiä, jonka määrittää mahdollisen uuden laivasarjan ensimmäinen alus (prototyyppi), tai aluksen innovatiivisia osia, jotka voidaan erottaa aluksesta erillisinä osina.

                  (18)

                  Edellyttäen, että innovatiiviset menetelmät täyttävät 14 kohdan perusteet, niillä tarkoitetaan uusien menetelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa tuotannon, hallinnon, logistiikan tai suunnittelun aloilla.

                  (19)

                  Innovaatiotuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vain, jos se myönnetään innovatiivisten tuotteiden ja menetelmien ensimmäiseen teolliseen sovellukseen.

            3.2.2.   Tukikelpoiset kustannukset

                  (20)

                  Tuotteisiin ja menetelmiin myönnettävän innovaatiotuen on rajoituttava suoraan ja yksinomaan hankkeen innovatiiviseen osaan liittyviin investointi-, suunnittelu- ja testauskustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet innovaatiotuen hakupäivän jälkeen (8).

                  (21)

                  Tukikelpoisia kustannuksia ovat telakan kustannukset sekä kolmansilta (esim. järjestelmätoimittajilta, avaimet käteen -toimittajilta ja alihankkijayrityksiltä) hankittujen tavaroiden ja palveluiden kustannukset edellyttäen, että kyseiset tavarat ja palvelut liittyvät suoraan innovaatioon. Tukikelpoiset kustannukset määritellään tarkemmin lisäyksessä.

                  (22)

                  Asianomaisen kansallisen viranomaisen, jonka EFTA-valtio on nimennyt innovaatiotuen soveltamista varten, on tutkittava tukikelpoiset kustannukset hakijan toimittamien ja perustelemien arvioiden perusteella. Jos hakemus sisältää toimittajilta hankittujen tavaroiden ja palvelujen kustannukset, on varmistettava, ettei asianomainen toimittaja ole saanut samoihin tarkoituksiin myönnettyä valtiontukea kyseisten tavaroiden tai palvelujen osalta.

            3.2.3.   Hankkeen innovatiivisen luonteen vahvistaminen

                  (23)

                  Jotta innovaatiotuki katsottaisiin näiden suuntaviivojen mukaisesti ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, asianomaiselle kansalliselle viranomaiselle on tehtävä innovaatiotukea koskeva hakemus ennen kuin hakija tekee sitovan sopimuksen innovaatiotukihakemuksen kohteena olevan hankkeen täytäntöönpanosta. Hakemukseen on sisällyttävä sekä laadullinen että määrällinen kuvaus innovaatiosta.

                  (24)

                  Asianomaisen kansallisen viranomaisen on pyydettävä vahvistus riippumattomalta ja teknisesti pätevältä asiantuntijalta sille, että tukea haetaan hankkeeseen, joka edustaa teknisesti uutta tai huomattavasti parempaa tuotetta tai menetelmää Euroopan talousalueen laivanrakennusteollisuuden senhetkiseen huipputasoon verrattuna (laadullinen arviointi). Tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vain, jos riippumaton ja teknisesti pätevä asiantuntija vahvistaa asianomaiselle kansalliselle viranomaiselle, että hankkeen tukikelpoiset kustannukset on laskettu niin, että ne kattavat ainoastaan hankkeen innovatiiviset osat (määrällinen arviointi).

            3.2.4.   Kannustava vaikutus

                  (25)

                  Näissä suuntaviivoissa tarkoitetulla innovaatiotuella on oltava kannustava vaikutus eli tuensaajan on sen johdosta muutettava toimintatapaansa niin, että sen innovaatiotoiminta lisääntyy. Tuen on kasvatettava innovaatiotoiminnan laajuutta, soveltamisalaa, toteutusvauhtia tai siihen käytettyjen varojen määrää.

                  (26)

                  Valvontaviranomainen katsoo 25 kohdan mukaisesti, että tuella ei ole kannustavaa vaikutusta tuensaajaan, jos hanke (9) on aloitettu ennen kuin tuensaaja on jättänyt tukihakemuksen kansallisille viranomaisille.

                  (27)

                  Tarkistaakseen, että tuki saa tuensaajan muuttamaan toimintatapaansa niin, että sen innovaatiotoiminta lisääntyy, EFTA-valtioiden on toimitettava ennakkoarvio innovaatiotoiminnan lisääntymisestä käyttäen perustana analyysia, jossa verrataan tilannetta, jossa tukea ei myönnetä, tilanteeseen, jossa sitä myönnetään. Perusteena voidaan käyttää innovaatiotoiminnan laajuuden, soveltamisalan, toteutusvauhdin tai siihen käytettyjen varojen määrän lisäystä sekä muita EFTA-valtion valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisessa ilmoituksessaan esittämiä asian kannalta merkityksellisiä määrällisiä ja/tai laadullisia tekijöitä.

                  (28)

                  Jos voidaan osoittaa, että tuella on yrityksen tavanomaisen toiminnan kyseisellä alalla huomioon ottaen merkittävä vaikutus vähintään yhteen näistä tekijöistä, valvontaviranomainen päättelee yleensä, että tuella on kannustava vaikutus.

                  (29)

                  Tukiohjelmaa arvioitaessa katsotaan, että kannustavaa vaikutusta koskevat edellytykset täyttyvät, jos EFTA-valtio on sitoutunut myöntämään yksittäistä tukea hyväksytyn tukiohjelman puitteissa vasta sen jälkeen, kun se on tarkistanut, että tuella on kannustava vaikutus, ja toimittamaan vuosikertomukset hyväksytyn tukiohjelman täytäntöönpanosta.

                  (30)

                  Tukihakemus voidaan hyväksyä ainoastaan sillä edellytyksellä, että hakija tekee sitovan sopimuksen sen laivojen rakennus-, korjaus- tai muuttamishankkeen tai -menetelmän toteuttamisesta, jolle innovaatiotukea haetaan. Maksut voidaan suorittaa vasta, kun asianmukainen sopimus on allekirjoitettu. Jos sopimus puretaan tai hankkeesta luovutaan, kaikki maksettu tuki on palautettava korkoineen, ja korko lasketaan siitä päivästä lähtien, jona tuki maksettiin. Samoin jos hanketta ei saateta päätökseen, tukikelpoisiin innovaatiokustannuksiin tarkoitettu käyttämätön tuki on palautettava korkoineen. Koron on vastattava vähintään valvontaviranomaisen hyväksymiä viitekorkoja.

            3.3.   Vientiluotot

                  (31)

                  Julkisesti tuettujen lainajärjestelyjen muodossa kansallisille ja muille kuin kansallisille laivanvarustamoille tai kolmansille alusten rakentamiseen tai muuttamiseen myönnettävän laivanrakennustuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki on OECD:n vuoden 1998 vientiluottokonsensuksen (OECD Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits) ehtojen ja OECD:n alakohtaisen laivaluottosopimuksen mukainen tai konsensuksen puitteissa myöhemmin sovittujen tai sen korvaavien ehtojen mukainen.

            4.   Seuranta ja raportointi

                  (32)

                  Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL, sellaisena kuin se on muutettuna (10), mukaan EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle vuosikertomukset kaikista voimassa olevista tukiohjelmista valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa II osassa vahvistettujen sääntöjen ja sopimuksen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti. Kun valvontaviranomainen antaa näiden suuntaviivojen mukaisen päätöksen innovaatiotuesta, jota myönnetään hyväksytyn ohjelman puitteissa suurille yrityksille, se voi pyytää EFTA-valtioita ilmoittamaan 3.2.4 kohdassa mainittuja perusteita käyttäen, miten kannustinvaikutusta koskeva vaatimus on otettu huomioon suurille yrityksille myönnettävän tuen osalta.

            5.   Tuen kasautuminen

                  (33)

                  Näissä suuntaviivoissa vahvistettuja tukien enimmäismääriä sovelletaan riippumatta siitä, rahoitetaanko kyseinen tuki kokonaan vai osittain valtion varoin. Näiden suuntaviivojen nojalla hyväksytty tuki ei saa kasautua muiden ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukimuotojen kanssa, koska kasautuminen johtaisi näissä suuntaviivoissa vahvistetun tuki-intensiteetin ylittymiseen.

                  (34)

                  Eri tarkoituksiin myönnetyn, mutta samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin perustuvan tuen osalta sovelletaan suotuisinta enimmäismäärää.

            6.   Suuntaviivojen soveltaminen

                  (35)

                  Valvontaviranomainen aikoo soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita 31 päivään joulukuuta 2013. Se soveltaa niitä kaikkiin ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin, joista siltä pyydetään päätöstä 1 päivän helmikuuta 2012 jälkeen, vaikka hankkeet olisi ilmoitettu ennen kyseistä päivämäärää.

                  (36)

                  Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun valvontaviranomaisen ilmoituksen mukaan valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen myönnettyyn tukeen, josta ei ole ilmoitettu.

         (1)  Suuntaviivat vastaavat laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia komission puitteita, EUVL C 364, 14.12.2011, s. 9.

         (2)  EUVL C 221, 14.9.2006, s. 10, ja ETA-täydennysosa N:o 46, 14.9.2006, s. 1.

         (3)  EUVL L 54, 28.2.2008, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 11, 28.2.2008, s. 1.

         (4)  Esimerkiksi valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa suuntaviivoissa (EUVL C 144, 10.6.2010, s. 1) vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä telakoille voidaan myöntää tukea ympäristöystävällisempään tuotantoon. Lisäksi varustamoille voidaan myöntää tukea sellaisten uusien kuljetusvälineiden hankintaan, jotka ylittävät yhteisön normit tai jotka yhteisön normien puuttuessa nostavat ympäristönsuojelun tasoa. Näin tuella edistetään puhtaampaa meriliikennettä.

         (5)  EUVL L 305, 19.11.2009, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 60, 19.11.2009, s. 1.

         (6)  Tällä viitataan aluetukien suuntaviivojen (2007–2013) 15 kohtaan, jonka mukaan tällä hetkellä ”[M]ihinkään EFTA-valtion alueeseen ei […] voida soveltaa 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta”.

         (7)  Heinäkuussa 2008 annetuissa suuntaviivoissa valtiontuesta ympäristönsuojelulle käytetään ilmaisua ’yhteisön normit’.

         (8)  Lukuun ottamatta innovatiiviseen menetelmään myönnettävän tuen hakemista edeltäneiden 12 kuukauden aikana tehdyistä toteutettavuustutkimuksista aiheutuneita kustannuksia.

         (9)  Tämä ei sulje pois sitä, että mahdollinen tuensaaja on jo saattanut suorittaa toteutettavuustutkimuksia, jotka eivät kuulu valtiontukihakemuksen piiriin.

         (10)  EUVL L 340, 22.12.2010, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 72, 22.12.2010, s. 1.

         Lisäys

            Laivojen rakentamiseen myönnettävän innovaatiotuen tukikelpoiset kustannukset

         1)   Uusi alustyyppi
         Seuraavat innovaatiotukeen oikeutetun uuden alustyypin rakentamisesta aiheutuvat kustannukset ovat tukikelpoisia:

                     a)

                     tuotekonseptin kehittämisestä aiheutuvat kustannukset;

                     b)

                     tuotekonseptin suunnittelusta aiheutuvat kustannukset;

                     c)

                     toiminnallisesta suunnittelusta aiheutuvat kustannukset;

                     d)

                     yksityiskohtaisesta suunnittelusta aiheutuvat kustannukset;

                     e)

                     tutkimuksista, testauksesta ja malleista aiheutuvat kustannukset sekä muut aluksen kehittämiseen ja suunnitteluun liittyvät samankaltaiset kustannukset;

                     f)

                     suunnitelman täytäntöönpanon suunnittelusta aiheutuvat kustannukset;

                     g)

                     tuotteen testauksesta ja kokeilusta aiheutuvat kustannukset;

                     h)

                     uuteen alustyyppiin liittyvät kasvaneet työvoima- ja yleiskustannukset (oppimiskäyrä).

               Edellä a–g alakohtaa sovellettaessa tukikelpoisiin kustannuksiin ei lueta aiempaan alustyyppiin rinnastettavan, tavanomaisen rakennesuunnittelun kustannuksia.
         Edellä olevaa h alakohtaa sovellettaessa ylimääräiset tuotantokustannukset, jotka ovat teknisen innovaation validoinnin kannalta ehdottoman välttämättömiä, voivat olla tukikelpoisia, kunhan ne rajoittuvat tarvittavaan vähimmäismäärään. Prototyypin rakentamiseen liittyvien teknisten haasteiden vuoksi ensimmäisen aluksen tuotantokustannukset ovat yleensä suuremmat kuin sitä seuraavien sisaralusten tuotantokustannukset. Ylimääräiset tuotantokustannukset määritellään uuden alustyypin ensimmäisen aluksen työvoima- ja yleiskustannusten sekä saman tuotantosarjan myöhempien alusten (sisaralusten) tuotantokustannusten välisenä erona. Työvoimakustannuksiin sisältyvät palkat ja sosiaalikulut.
         Perustelluissa poikkeustapauksissa enintään 10 prosenttia uuden alustyypin rakentamisen tuotantokustannuksista voidaan katsoa tukikelpoisiksi kustannuksiksi, jos kyseiset kustannukset ovat tarpeen teknisen innovaation validoimiseksi. Tapaus katsotaan perustelluksi, jos ylimääräisten tuotantokustannusten arvioidaan olevan enemmän kuin 3 prosenttia myöhemmin valmistettavien sisaralusten tuotantokustannuksista.
         2)   Aluksen uudet komponentit tai järjestelmät
         Innovaatiotukeen oikeutettujen uusien komponenttien tai järjestelmien osalta tukikelpoisia ovat seuraavat kustannukset edellyttäen, että ne liittyvät suoraan innovaatioon:

                     a)

                     suunnittelu- ja kehittämiskustannukset;

                     b)

                     innovatiivisen osan testaamiskustannukset ja malleista aiheutuvat kustannukset;

                     c)

                     materiaali- ja laitekustannukset;

                     d)

                     poikkeustapauksissa innovaation validoinnista aiheutuvat uuden komponentin tai järjestelmän rakentamis- ja asennuskustannukset, kunhan ne rajoittuvat tarvittavaan vähimmäismäärään.

               3)   Uudet menetelmät
         Innovaatiotukeen oikeutettujen uusien menetelmien osalta tukikelpoisia ovat seuraavat kustannukset edellyttäen, että ne liittyvät suoraan innovaatioprosessiin:

                     a)

                     suunnittelu- ja kehittämiskustannukset;

                     b)

                     materiaali- ja laitekustannukset;

                     c)

                     tarvittaessa uuden menetelmän testauskustannukset;

                     d)

                     tuen hakemista edeltäneiden 12 kuukauden aikana tehdyistä toteutettavuustutkimuksista aiheutuneet kustannukset.


Avis juridique important

|

31998D0704

98/704/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisessä suunnittelutoiminnassa (EDA) tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen sekä Amerikan yhdysvaltain hallituksen välisen sopimuksen jatkamisesta

Virallinen lehti nro L 335 , 10/12/1998 s. 0061 - 0065

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998,yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisessä suunnittelutoiminnassa (EDA) tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen sekä Amerikan yhdysvaltain hallituksen välisen sopimuksen jatkamisesta (98/704/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon komission päätösluonnoksen,sekä katsoo, ettäkomissio on huhtikuun 8 päivänä 1998 annettujen neuvoston neuvotteluohjeiden mukaisesti käynyt neuvotteluja Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen välillä yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisessä suunnittelutoiminnassa (EDA) tehdyn sopimuksen, jäljempänä "ITER-EDA-sopimus", jatkamisesta, jaolisi hyväksyttävä ITER-EDA-sopimuksen voimassaolon jatkaminen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Valtuutetaan komissio yhteisön osalta ja sen puolesta jatkamaan Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen välillä yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin teknisessä suunnittelutoiminnassa tehtyä sopimusta.ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskevan muutoksen teksti ja ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan teksti ovat tämän päätöksen liitteinä.Tehty Luxemburgissa 22 päivänä kesäkuuta 1998.Neuvoston puolestaJ. BATTLEPuheenjohtajaLIITE ITER-EDA-SOPIMUKSEN JATKAMISTA KOSKEVA MUUTOS Yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisessä suunnittelutoiminnassa tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen välisen sopimuksen jatkamista koskeva muutos EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, JAPANIN HALLITUS, VENÄJÄN FEDERAATION HALLITUS JA AMERIKAN YHDYSVALTAIN HALLITUS, jäljempänä "osapuolet", jotkaOTTAVAT HUOMIOON osapuolten välillä 21 päivänä heinäkuuta 1992 yhteistyöstä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisessä suunnittelutoiminnassa (EDA) tehdyn sopimuksen, jäljempänä "sopimus", sekä sopimuksen 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn pöytäkirjan n:o 2,OTTAVAT HUOMIOON sopimuksen puitteissa saavutetun edistymisen sekä hankkeen yhteisen täytäntöönpanon jatkamista koskevat ehdotukset,HALUAVAT jatkaa yhteistyötä sopimuksen puitteissa, jotta tulevaisuudessa voitaisiin tehdä päätöksiä ITER:n rakentamisesta ja käytöstä sopimuksen 1 artiklan mukaisesti, jaTOIMIVAT sopimuksen 22 artiklan sekä 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti,OVAT SOPINEET, että sopimus muutetaan seuraavasti:Korvataan 25 artiklan 1 kohdassa ilmaus "kuusi vuotta" ilmauksella "yhdeksän vuotta".Tämä muutos tulee voimaan, kun sopimuspuolet ovat allekirjoittaneet sen.>TAULUKON PAIKKA>ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskeva yhteisymmärryspöytäkirja I. YHTEISTEN TEKNISTEN TOIMIEN LAAJUUS 1) Rakennuspaikkakohtainen toiminta:- suunnittelun rakennuspaikkakohtaiset mukautukset ja niiden kustannusarvio- turvallisuusanalyysi ja tekninen tuki toimilupahakemuksien valmistelua varten.2) Suunnittelu, mukaan lukien laajemmat vaihtoehdot ja niiden kustannusarviot, prototyyppien testaus ja T& K-toiminta, mukaan lukien fysiikan tutkimukset.3) Tulevia hankintoja koskevan aineiston laatiminen, jossa otetaan huomioon edellä kohtiin 1 ja 2 liittyvät tulokset.II. MUU PERUSTAVA TOIMINTA Lisäksi osapuolet:1) laativat ehdotuksia ja toimittavat kaikkia tarpeellisia lisätietoja ITER:n täydellistä toteuttamista varten, mukaan lukien rakentamista ja käyttöä koskeva sopimusluonnos sekä siihen liittyvä luonnos täytäntöönpanojärjestelyiksi, samoin kuin tiedot fuusioenergiaan johtavan kehitystyön laajempien näkökohtien mahdollisista vaikutuksista,2) mukauttavat yhteisen keskusryhmän ja osapuolten ryhmien rakenteita ja toimintatapoja, jotta rakentaminen voitaisiin tulevaisuudessa käynnistää tehokkaasti, jos ja kun siitä tehdään päätös,3) tarkastelevat toisen vuoden lopulla yhdessä edellä kohdassa I mainittuja yhteisiä teknisiä toimia, esimerkiksi lupavalmisteluja, kustannusarvioita, organisaation kehitystä, rakentamisvalmisteluja ja kunkin valtion tilannetta, ja laativat tämän perusteella yhteisen arvion kunkin sopimuspuolen käyttöön.III. OSAPUOLTEN TUKI YHTEISILLE TOIMILLE 1) Rakennuspaikkakohtainen toiminta On kaikkien osapuolten edun mukaista osallistua työhön, joka perustuu kaikkiin saatuihin rakentamispaikkoja koskeviin selvityksiin. Näin ollen työ tehdään yhdessä, ja sen hallinnoinnista vastaa ITER:n johtaja EDA-sopimuksen mukaisesti lukuun ottamatta tarvittavien asiakirjojen laatimista isäntänä olevan osapuolen/maan kielellä ja sen haluamissa muodoissa kieltä äidinkielenään käyttävien toimesta.Osapuolet, joita asia koskee,- toimittavat ITER:n neuvoston 14. kokoukseen (IC-14, heinäkuu 1998) mennessä rakentamispaikkoja koskevat selvitykset niitä koskevia vaatimuksia ja suunnitteluolettamuksia koskevan asiakirjan mukaisesti,- huolehtivat siitä, että sääntelyviranomaisiin voidaan ottaa ajoissa yhteyttä epävirallisesti, jotta voitaisiin valmistella ITER:n rakentamista ja käyttöä koskevia lupahakemuksia.ITER:n johtaja ja kyseisten osapuolten ryhmien (Home Team) johtajat aloittavat epäviralliset neuvottelut, jotta edellä kohdassa I.1 mainitut tehtävät voidaan niiden osapuolten, joita asia koskee, toimittamien rakentamispaikkaa koskevien selvitysten perusteella sisällyttää asiaa käsittelevän hallinnollisen neuvoa-antavan komitean kokouksessa laadittavaan IC-14:lle esitettävään työohjelmaan.Suunnitelmien mukauttamisessa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon hankkeen kustannusarvio.2) Yleinen tuki Osapuolet- ylläpitävät yhteistä keskusryhmää (Joint Central Team, JCT) ja suorittavat määrätyt tehtävät,- antavat vapaaehtoista tukea eri osa-alueilla, mukaan lukien edellä kohdassa I.2 mainittujen toimien tieteellisen perustan lujittamisessa esimerkiksi hyödyntämällä nykyisiä vapaaehtoisia järjestelyjä,- antavat edelleen käyttöön yhteisiä työskentelypaikkoja (Joint Work Sites, JWS) ja tukevat yhteyksien parantamista.3) Arvioidut voimavarat Edellä kohdassa I kuvattuun työhön (ei sisällä työtä, johon on jo sitouduttu tehtäväsopimuksilla), joka perustuu ITER:n neuvoston (IC-12 päätöspöytäkirja 6.1.1. liite 9) kannattamiin ITER:n johtajan ehdotuksiin, arvioidaan tarvittavan seuraavat voimavarat:>TAULUKON PAIKKA>Kukin osapuoli tekee parhaansa antaakseen käyttöön oman osuutensa voimavaroista (sopimuksen 12 ja 14 artikla) sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan velvoitteensa mukaisesti.IV. VOIMASSA OLEVAT JÄRJESTELYT 1) Tämä yhteisymmärryspöytäkirja on voimassa jatketun sopimuskauden ajan sopimuksen ja pöytäkirjan n:o 2 allekirjoittamisen yhteydessä tehtyjen aikaisempien yhteisymmärryspöytäkirjojen rinnalla, jolleivat osapuolet kirjallisesti päätä toisin.2) Sopimuksen 19 artiklan mukaiset muita valtioita koskevat nykyiset järjestelyt pysyvät edelleen voimassa.3) Kansainvälinen atomienergiajärjestö antaa edelleen tukea ja apua sopimuksen 20 artiklan mukaisesti.V. LOPPUPÄÄTELMÄ Osapuolet toteuttavat yhteiset toimet siten, että yleisenä tarkoituksena on aloittaa ITER:n mahdollinen rakentaminen tehokkaasti tulevaisuudessa sekä tunnustaa valmistelutyön jatkamisen merkitys kaikilla asiaan kuuluvilla alueilla.


Avis juridique important

|

31998D0258

98/258/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 1998 kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi toteutettavia toimenpiteitä elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 118 , 21/04/1998 s. 0001 - 0002

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 16 päivänä maaliskuuta 1998 kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi toteutettavia toimenpiteitä elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä (98/258/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimus kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi toteutettavista toimenpiteistä elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa on asianmukainen väline terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO-sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi kansanterveyttä ja eläinten terveyttä koskevien toimenpiteiden osalta,sopimuksella edistetään Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön kahdenvälistä elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaa tunnustamalla asteittain terveystoimenpiteiden vastaavuus, tunnustamalla eläinten terveystilanne, soveltamalla alueellistamista ja parantamalla tietojenvaihtoa ja yhteistyötä,on aiheellista säätää menettelystä komission ja jäsenvaltioiden välisen kiinteän ja tehokkaan yhteistyön aikaansaamiseksi pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa, jatämä sopimus olisi hyväksyttävä yhteisön puolesta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimus kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi toteutettavista toimenpiteistä elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa.Sopimus ja sen liitteet sekä niihin liittyvät kirjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.3 artiklaTämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien tuoretta lihaa ja lihavalmisteita koskevat direktiivissä 72/462/ETY (1) säädettyjä takeita vastaavat takeet, vahvistetaan kyseisen direktiivin 30 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.4 artiklaKomissio edustaa yhteisöä jäsenvaltioiden edustajien avustamana sopimuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa yhteisessä komiteassa.Yhteisessä komiteassa käsiteltäviin kysymyksiin otettavasta yhteisön kannasta päätetään perustamissopimuksen mukaisesti neuvoston asianomaisissa elimissä.Sopimuksen liitteisiin tehtävistä yhteisen komitean suositusten mukaisista muutoksista päätetään direktiivin 71/462/ETY 29 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.5 artiklaPäätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan.Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 1998.Neuvoston puolestaJ. CUNNINGHAMPuheenjohtaja(1) EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/79/EY (EYVL L 24, 30.1.1998, s. 31).


title: Komission päätös, annettu 13 päivänä tammikuuta 2017, REFIT-foorumin sidosryhmien edustajien ryhmän jäsenen korvaamisesta

text:
               18.1.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 16/3

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä tammikuuta 2017,
   REFIT-foorumin sidosryhmien edustajien ryhmän jäsenen korvaamisesta
   (2017/C 16/03)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon REFIT-foorumin perustamisesta 19 päivänä toukokuuta 2015 annetun komission päätöksen C(2015) 3261 final ja erityisesti sen 4 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               REFIT-foorumin perustamisesta annetun komission päätöksen C(2015) 3261 final 4 artiklan mukaan foorumiin kuuluu hallitusten edustajien ryhmä ja sidosryhmien edustajien ryhmä. Sidosryhmien edustajien ryhmään kuuluu 20 asiantuntijaa, joista kaksi edustaa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa ja loput talouselämää, muun muassa pk-yrityksiä, sekä työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä, joilla on välitöntä kokemusta unionin lainsäädännön soveltamisesta. Sidosryhmien edustajien ryhmän asiantuntijat nimitetään yksityishenkilöinä tai edustamaan useamman sidosryhmän yhteistä etua.

               (2)

               Päätöksen 4 artiklan 4 kohdan mukaan komissio nimittää sidosryhmien edustajien ryhmän jäsenet komission ensimmäisen varapuheenjohtajan ehdotuksesta. Jäsenet valitaan hakijoista, joilla on välitöntä kokemusta unionin lainsäädännön soveltamisesta ja jotka ovat vastanneet hakuilmoitukseen. Nimityksillä pyritään varmistamaan eri toimialojen, etujen, unionin alueiden ja sukupuolten mahdollisimman tasapainoinen edustus. Päätöksen 4 artiklan 5 kohdan mukaan jäsenten toimikausi päättyy 31 päivänä lokakuuta 2019. Päätöksen 4 artiklan 6 kohdan mukaan ryhmästä eroavien jäsenten tilalle voidaan nimittää toinen henkilö toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi.

               (3)

               Jäsenten nimittämisestä REFIT-foorumin (1) sidosryhmien edustajien ryhmään 16 päivänä joulukuuta 2015 annetussa komission päätöksessä C(2015) 9063 final säädetään, että jos sidosryhmien edustajien ryhmän jonkun jäsenen jäsenyys lakkaa kesken foorumin toimikauden, komission ensimmäinen varapuheenjohtaja voi nimetä hänelle sijaisen niiden ehdokkaiden luettelosta, jotka ovat vastanneet pyyntöön ilmaista kiinnostuksensa ryhtyä sidosryhmien edustajien ryhmän jäseneksi.

               (4)

               Sen jälkeen kun Juraj Krivošik erosi sidosryhmien edustajien ryhmästä 26 päivänä syyskuuta 2016, komission ensimmäinen varapuheenjohtaja nimesi hänen sijaansa ryhmän jäseneksi Sara Pereiran jäljellä olevan toimikauden ajaksi,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Nimitetään Sara Pereira REFIT-foorumin sidosryhmien edustajan ryhmän jäseneksi 31 päivään lokakuuta 2019 asti (ks. tämän päätöksen liite).

      Tehty Brysselissä 13 päivänä tammikuuta 2017.

            Komission puolesta

         Frans TIMMERMANS

            Ensimmäinen varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL C 425, 18.12.2015, s. 8.

      LIITE

                  Nimi

                  Kansalaisuus

                  Edustaa tietyn alan sidosryhmien yhteistä etua

                  Nykyinen työnantaja

                  Sara Pereira

                  PT

                  KYLLÄ

                  Portugalin metsäteollisuuden kilpailukyky- ja teknologiakeskus (AIFF)