title: 2009/41/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009 , alueiden komitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               21.1.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 16/12

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä tammikuuta 2009,
   alueiden komitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä
   (2009/41/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,
   ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivästä tammikuuta 2006 alkavaksi ja 25 päivään tammikuuta 2010 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Alueiden komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Jörg HAIDERin kuoltua,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:
   Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GANDALOVIČ

      (1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.


Avis juridique important

|

41998D0052

Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1998, rajat ylittävästä poliisiyhteistyön käsikirjasta (SCH/Com-ex (98) 52)

Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0408 - 0408

TOIMEENPANEVAN KOMITEAN PÄÄTÖS,tehty 16 päivänä joulukuuta 1998,tehty 16 päivänä joulukuuta 1998, rajat ylittävästä poliisiyhteistyön käsikirjasta(SCH/Com-ex (98) 52)TOIMEENPANEVA KOMITEA, jokaottaa huomioon Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 132 artiklan,ottaa huomioon kyseisen yleissopimuksen 2 artiklan 3 kappaleen sekä 7, 39-41, 46, 47 ja 92 artiklan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1. Rajat ylittävän poliisiyhteistyön käsikirja (asiakirja SCH/I (98) 90(1)) hyväksytään oheisessa muodossaan. Samanaikaisesti kumotaan toimeenpanevan komitean 29 päivänä kesäkuuta 1995 antama julistus (asiakirja SCH/Com-ex (95) decl. 2).2. Poliisiyhteistyötä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalla koskeva Schengenin käsikirja (asiakirja SCH/I (97) 36 rev 5) on sisällytetty rajat ylittävän poliisiyhteistyön käsikirjaan. Samanaikaisesti kumotaan toimeenpanevan komitean 24 päivänä kesäkuuta 1997 tekemä päätös (asiakirja SCH/Com-ex (97) 6 rev 2).3. Sopimusvaltiot liittävät rajat ylittävän poliisiyhteistyön käsikirjan kansallisiin ohjeistoihinsa ja toimittavat sen poliisilaitosten käyttöön.4. Schengen-sihteeristö huolehtii irtolehtikokoelman muodossa julkaistavan käsikirjan päivittämisestä. Tätä varten sopimusvaltiot ilmoittavat pääsihteeristölle kaikista muutoksista kansallisissa tiedoissa.5. Kukin puheenjohtajavaltio tiedustelee muilta valtioilta puolen vuoden välein, onko käsikirjan yleistä osaa syytä ajanmukaistaa ja päivittää käsikirjan.6. Puheenjohtajavaltio lähettää käsikirjan tiedoksi Euroopan unionille.Berliinissä 16 päivänä joulukuuta 1998.PuheenjohtajaC. H. Schapper(1) Rajoitettu jakelu.


title: 2008/657/EY: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008 , alueiden komitean Saksan jäsenen ja Saksan varajäsenen nimeämisestä

text:
               12.8.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 215/3

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008,
   alueiden komitean Saksan jäsenen ja Saksan varajäsenen nimeämisestä
   (2008/657/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,
   ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Gerold WUCHERPFENNIGin erottua. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Klaus ZEH nimetään alueiden komitean jäseneksi,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

               a)

               jäseneksi:

                           —

                           Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (nimeämisperusteen muutos);

                     ja

               b)

               varajäseneksi:

                           —

                           Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. HORTEFEUX

      (1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009 , kouluhedelmäjärjestelmää koskevaa teknistä neuvontaa antavan asiantuntijaryhmän perustamisesta

text:
               19.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 338/99

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 18 päivänä joulukuuta 2009,
   kouluhedelmäjärjestelmää koskevaa teknistä neuvontaa antavan asiantuntijaryhmän perustamisesta
   (2009/986/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 13/2009 (2), käyttöönotetun kouluhedelmäjärjestelmän, jäljempänä ’kouluhedelmäjärjestelmä’, menestyksekkään täytäntöönpanon varmistamiseksi komission olisi voitava saada teknistä asiantuntijaneuvontaa asiantuntijoilta, joilla on kokemusta ravitsemuksesta, epidemiologiasta, kansanterveydestä ja terveyden edistämisestä, käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteistä sekä arvioinnista.

               (2)

               Sen vuoksi on tarpeen perustaa puolueettomien asiantuntijoiden ryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

               (3)

               Asiantuntijaryhmän olisi tarjottava komissiolle asiantuntemusta useilla kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia koskevilla aloilla. Asiantuntijaryhmän olisi myös avustettava komissiota asetuksen (EY) N:o 1234/2007 184 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kertomuksen valmistelussa.

               (4)

               Asiantuntijaryhmän jäsenten nimityksen olisi oltava henkilökohtainen, ja heidän olisi annettava puolueetonta neuvontaa komissiolle. Asiantuntijaryhmän jäsenten taustojen olisi täydennettävä toisiaan, ja heillä olisi oltava sekä tieteellistä että käytännön tietoa. Asiantuntijaryhmän kokoonpanossa olisi riittävällä tavalla otettava huomioon Euroopan unionin maantieteellinen tasapaino.

               (5)

               Asiantuntijaryhmään kuuluvalla komission edustajalla olisi oltava oikeus kutsua osallistumaan ryhmän työskentelyyn asiantuntijoita tai tarkkailijoita, joilla on jonkin erityisalan kokemusta.

               (6)

               Olisi annettava säännökset tietojen julkistamisesta asiantuntijaryhmän jäsenten toimesta, rajoittamatta kuitenkaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (3) liitteessä esitettyjen komission turvallisuussääntöjen soveltamista.

               (7)

               Asiantuntijaryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kouluhedelmäjärjestelmää koskevaa teknistä neuvontaa antava asiantuntijaryhmä
   Perustetaan kouluhedelmäjärjestelmää koskevaa teknistä neuvontaa antava asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’asiantuntijaryhmä’.
   2 artikla
   Tehtävät
   Asiantuntijaryhmän tehtävänä on avustaa komissiota seuraavissa tehtävissä:

               a)

               asetuksella (EY) N:o 1234/2007 perustetun kouluhedelmäjärjestelmän, jäljempänä ’kouluhedelmäjärjestelmä’, täytäntöönpano, seuranta ja arviointi antamalla komissiolle asiantuntijaneuvontaa;

               b)

               asetuksen (EY) N:o 1234/2007 184 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kertomuksen valmistelu.

         3 artikla
   Kuuleminen
   1.   Komissio voi kuulla asiantuntijaryhmää kaikissa kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa.
   2.   Asiantuntijaryhmän puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että komitean kuuleminen tietystä kysymyksestä on toivottavaa.
   4 artikla
   Jäsenten nimittäminen
   1.   Asiantuntijaryhmässä on 10 jäsentä. Sen kokoonpanossa on riittävällä tavalla otettava huomioon Euroopan unionin maantieteellinen tasapaino.
   2.   Komissio nimittää asiantuntijaryhmän sellaisten asiantuntijoiden joukosta

               a)

               joilla on asiantuntemusta ravitsemuksesta, epidemiologiasta, kansanterveydestä ja terveyden edistämisestä, käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteistä sekä arvioinnista;

               b)

               joilla on soveltuva tausta antamaan komissiolle kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia koskevaa neuvontaa; ja

               c)

               jotka ovat vastanneet julkiseen hakuilmoitukseen.

         3.   Komissio voi myös laatia luettelon hakijoista, joita ei voida nimittää asiantuntijaryhmän pysyviksi jäseniksi, vaikka heidät katsottaisiin ryhmään soveltuviksi valintamenettelyn aikana. Luetteloa voidaan käyttää asiantuntijaryhmän varajäsenten nimittämiseksi.
   4.   Asiantuntijaryhmän jäsenet nimitetään yksityishenkilöinä, ja he antavat komissiolle neuvoja ulkopuolisista ohjeista riippumattomasti.
   5.   Asiantuntijaryhmän jäsenet nimitetään kolmivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia, eivätkä he saa olla tehtävässään kauemmin kuin kolme peräkkäistä toimikautta. Heidän on toimittava tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimitetään uusi jäsen 6 kohdan mukaisesti tai heidän toimikautensa päättyy.
   6.   Sellaisten jäsenten tilalle, jotka eivät enää pysty osallistumaan tehokkaasti asiantuntijaryhmän työskentelyyn, jotka eroavat tehtävästään tai jotka eivät täytä tämän artiklan 4 kohdassa tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklassa mainittuja edellytyksiä, voidaan nimittää uusi jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
   7.   Jäsenten on joka vuosi allekirjoitettava sitoumus toimimisesta yleisen edun hyväksi sekä ilmoitus sellaisten sidonnaisuuksien puuttumisesta tai olemassaolosta, jotka voisivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa. Heidän on myös ilmoitettava ennen kutakin kokousta kaikki erityiset seikat, joita voidaan esityslistalla olevien asioiden kannalta pitää heidän riippumattomuutensa vaarantavina.
   8.   Jäsenten sekä 3 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevien hakijoiden nimet julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston internetsivuilla ja asiantuntijaryhmien rekisterissä. Nimet kerätään, niitä käsitellään ja ne julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.
   5 artikla
   Toiminta
   1.   Asiantuntijaryhmä valitsee jäsentensä joukosta yksinkertaisella ääntenenemmistöllä puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa.
   2.   Komission edustaja voi osallistua asiantuntijaryhmän kokouksiin. Komission edustaja voi kutsua käsiteltävänä olevaa asiaa hyvin tuntevia erityisasiantuntijoita tai tarkkailijoita osallistumaan asiantuntijaryhmän työskentelyyn.
   3.   Asiantuntijaryhmän toimintaan osallistumisen kautta saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin seikkoihin.
   4.   Asiantuntijaryhmä kokoontuu yleensä komission tiloissa komission vahvistamien menettelyjen ja aikataulun mukaisesti. Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Asiantuntijaryhmän kokouksiin voi osallistua myös muita komission virkamiehiä, joita asia koskee.
   5.   Asiantuntijaryhmä hyväksyy työjärjestyksensä komission vahvistaman työjärjestyksen mallin (5) pohjalta yksinkertaisella ääntenenemmistöllä.
   6.   Komissio voi julkistaa internetissä asiantuntijaryhmän asialistoja, pöytäkirjoja, yhteenvetoja, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja asiakirjan alkukielellä.
   6 artikla
   Kokouskulut
   1.   Komissio korvaa asiantuntijaryhmän työskentelystä aiheutuvat jäsenten ja asiantuntijoiden matkakulut ja tarvittaessa oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettaviin korvauksiin sovellettavien komission sääntöjen mukaisesti.
   2.   Jäsenet, asiantuntijat ja tarkkailijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   3.   Kokouskulut korvataan komission vastuuyksiköitten varaamien vuotuisten määrärahojen rajoissa.
   7 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2009.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 5, 9.1.2009, s. 1.

      (3)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

      (4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (5)  Asiakirjan SEC(2005) 1004 liite III, 27.7.2005.


title: 2008/532/EY: Euroopan parlamentin päätös 24. huhtikuuta 2007 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2005

text:
               15.7.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 187/168

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS

   24. huhtikuuta 2007
   Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2005
   (2008/532/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005 (1),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 sekä viranomaisen vastaukset (2),
   ottaa huomioon neuvoston 27. helmikuuta 2007 antaman suosituksen (5711/2007 — C6-0080/2007),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,
   ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (4) ja erityisesti sen 44 artiklan,
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0112/2007),

               1.

               toteaa, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen varainhoitovuoden 2004 ja 2005 tilinpäätöstiedot ovat seuraavat:
               Tuloslaskelma varainhoitovuosilta 2004 ja 2005

                           (1000 euroa)

                           2005

                           2004

                           Toiminnan tuotot

                           27 405

                           20 591

                              Toiminnan tuotot yhteensä

                              27 405

                              20 591

                           Hallintomenot

                           Henkilöstömenot

                           -13 012

                           -7 564

                           Rakennukset ja niihin liittyvät menot

                           -3 627

                           -4 192

                           Muut menot (mukaan lukien menot konsolidoitujen EY:n yhteisöjen kanssa)

                           -2 205

                           -1 263

                           Poistot ja konsolidoitujen yhteisöjen arvonalennukset

                           - 603

                           - 333

                           Toimintamenot (mukaan lukien menot konsolidoitujen EY:n yhteisöjen kanssa)

                           -8 413

                           -6 431

                              Toiminnasta johtuvat menot yhteensä

                              -27 674

                              -19 783

                              Toiminnan tulos

                           - 761

                           808

                           Rahoitustuotot

                           —

                           0

                           Rahoituskulut

                           - 7

                           - 7

                              Rahoitustoiminnan tulos

                           - 7

                           - 6

                              Tulos ennen rahoituseriä

                           - 768

                           802

                           Satunnaiset tuotot

                           Satunnaiset kulut

                           —

                           - 27

                              Tulos satunnaisten erien jälkeen

                           —

                           - 27

                           Varainhoitovuoden tulos

                           - 768

                           775

                              HUOM. Kokonaismäärissä voi olla pyöristyksistä johtuvia eroja.

                              Lähde: Viranomaiselta saadut tiedot. Taulukoissa annetaan yhteenveto viranomaisen tilinpäätökseen sisältyvistä tiedoista.

               2.

               hyväksyy Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilien päättämisen varainhoitovuodelta 2005;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Harald RØMER

      (1)  EUVL C 266, 31.10.2006, s. 22.

      (2)  EUVL C 312, 19.12.2006, s. 42.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EUVL L 100, 8.4.2006, s. 3).

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2006/969/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006 , Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007—2011)

text:
               30.12.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 391/19

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,
   Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007—2011)
   (2006/969/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
   sekä katsoo seuraavaa:

               1)

               Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteutettavat yhteiset kansalliset ja Euroopan tason toimet ovat olennaisen tärkeitä taloudellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi Euroopassa.

               2)

               Seitsemännen puiteohjelman olisi täydennettävä EU:n muita tutkimuspoliittisia toimia, jotka ovat tarpeen Lissabonin strategian toteuttamiseksi, erityisesti koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, työllisyyttä ja ympäristöä koskevia toimia.

               3)

               Seitsemäs puiteohjelma rakentuu niille tuloksille, joita sitä edeltäneessä puiteohjelmassa on saavutettu pyrittäessä luomaan eurooppalaista tutkimusaluetta, ja vie niitä eteenpäin eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseksi.

               4)

               Komission vihreässä kirjassa ’Energiahuoltostrategia Euroopalle’ tuodaan esille ydinvoiman käyttö keinona vähentää kasvihuonekaasupäästöjä sekä Euroopan riippuvuutta tuontienergiasta.

               5)

               Komissio antoi 24 päivänä elokuuta 2005 päätelmät, jotka koskivat sellaisten yhteisön toimien täytäntöönpanon ja tulosten arviointia, jotka tällä alalla on toteutettu arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana, sekä päätelmiä koskevat huomautuksensa.

               6)

               ITER-neuvotteluja koskevien neuvotteluohjeiden muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavissa fuusiotutkimustoimissa keskitytään ennen kaikkea kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) toteuttamiseen Euroopassa osana laajempaa fuusioenergiaohjelmaa.

               7)

               Seitsemännen puiteohjelman toteutuksen yhteydessä voidaan perustaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 45—51 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä.

               8)

               Seitsemännessä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset perusperiaatteet. Puiteohjelmassa on otettu ja otetaan myös jatkossa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot.

               9)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan puiteohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               10)

               On tärkeää varmistaa, että seitsemännen puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien ulottuvilla.

               11)

               Seitsemännessä puiteohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon naisten asema tieteessä ja tutkimuksessa ja pyritään edistämään heidän aktiivista osallistumistaan tutkimukseen.

               12)

               Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen yhteisön politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Tässä suhteessa on hyödyllistä, että YTK toimii jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla.

               13)

               Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Kaikkien maiden, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, olisi voitava osallistua seitsemänteen puiteohjelmaan, ja hankekohtaisesti myös kolmansien maiden yksiköiden ja kansainvälisten tieteellisen yhteistyön järjestöjen olisi voitava osallistua siihen, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.

               14)

               Seitsemännen puiteohjelman olisi edistettävä Euroopan unionin laajentumista antamalla ehdokasmaille tieteellistä ja teknologista tukea, jotta ne voivat panna täytäntöön yhteisön säännöstön ja integroitua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen.

               15)

               Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (4), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (5) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 (6) mukaisesti.

               16)

               Komissio on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa, joka on antanut lausuntonsa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Seitsemännen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman hyväksyminen
   Hyväksytään ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011.
   2 artikla
   Tavoitteet
   1.   Seitsemännellä puiteohjelmalla pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin ja edesautetaan samalla eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan osaamisyhteiskunnan aikaansaamista.
   2.   Seitsemäs puiteohjelma käsittää yhteisön tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, kansainväliseen yhteistyöhön, teknisen tiedon levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia sekä koulutustoimia, jotka määritetään kahdessa erityisohjelmassa.
   Ensimmäinen erityisohjelma koostuu seuraavista osa-alueista:

               a)

               fuusioenergiatutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristön kannalta vastuullista ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten;

               b)

               ydinfissio ja säteilysuojelu, joiden osalta tavoitteena on erityisesti parantaa ydinfission sekä teollisuudessa ja lääketieteessä tapahtuvan muun säteilyn käytön turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta.

         Toinen erityisohjelma käsittää yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimet ydinenergian alalla.
   3.   Erityisohjelmien yleiskuvaukset sisältyvät liitteeseen I.
   3 artikla
   Yhteisön kokonaisrahoituksen enimmäismäärä ja ohjelmien osuudet
   1.   Rahoituksen kokonaismäärä seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina 2007—2011 on enintään 2 751 miljoonaa euroa. Määrä jakautuu seuraavasti (milj. euroa):

               Fuusioenergiatutkimus (7)

               1 947

               Ydinfissio ja säteilysuojelu

               287

               YTK:n toimet ydinalalla

               517

         2.   Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumiselle seitsemännen puiteohjelman rahoitukseen ovat liitteessä II.
   4 artikla
   Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen
   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa yhteisön toimissa sovelletaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetusta (Euratom, EY) N:o 2185/96 kaikkiin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomuksiin, mukaan lukien seitsemännen puiteohjelman perusteella asetetun sopimusvelvoitteen rikkomukset, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja joiden tuloksena on tai voisi olla perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai unionin vastuulla oleville talousarvioille.
   5 artikla
   Eettiset perusperiaatteet
   Kaikessa seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.
   6 artikla
   Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu
   1.   Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti seitsemännen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanoa ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista sekä levittää niistä tietoa.
   2.   Komissio tekee viimeistään vuonna 2010 ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella seitsemännestä puiteohjelmasta ja sen erityisohjelmista konkreettisten tulosten perusteella väliarvioinnin, jonka perustana käytetään kuudennen puiteohjelman jälkikäteisarviointia. Arvioinnissa tarkastellaan käynnissä olevan tutkimustoiminnan laatua, täytäntöönpanon ja hallinnoinnin laadukkuutta sekä edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.
   3.   Seitsemännen puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää ohjelman perusteluja, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat.
   Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
   7 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Lausunto annettu 15. kesäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9.

      (3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (4)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (5)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (6)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (7)  Fuusioenergiatutkimukseen osoitetusta määrästä varataan enintään 900 miljoonaa euroa liitteessä I lueteltuihin muihin kuin ITERin rakentamiseen liittyviin toimiin.

      LIITE I
      TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, AIHEALUEET JA TOIMET
      JOHDANTO
      Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemäs ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma jakautuu kahteen osaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”välillisistä” toimista ja toinen YTK:n ”suorasta” tutkimustoiminnasta.
      I.A.   FUUSIOENERGIATUTKIMUS
      Tavoite
      Tavoitteena on ITER-hankkeen tietoperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristön kannalta vastuullisia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten.
      Lähtökohdat
      Euroopan energiahuollossa on vakavia puutteita niin lyhyellä, keskipitkällä kuin pitkälläkin aikavälillä tarkasteltuna. Erityisesti tarvitaan toimenpiteitä, joilla vastataan energiansaannin varmuuteen, ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyviin haasteisiin sekä varmistetaan samalla, ettei tuleva talouskasvu vaarannu.
      Niiden toimien lisäksi, joita EU toteuttaa uusiutuvien energialähteiden tutkimuksen alalla, fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa, kun markkinoille saadaan kaupallisia fuusioreaktoreita. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen. Eurooppalainen fuusiotutkimus käsittää kaikki fuusioenergiaan liittyvät toimet jäsenvaltioissa ja assosioituneissa kolmansissa maissa, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on saada yhdessä aikaan noin 30–35 vuodessa, teknologian ja tieteen kehitys huomioon ottaen, prototyyppireaktoreita edellä mainitut vaatimukset täyttäviä ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten.
      Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos DEMO. Strategiaan liittyy dynaaminen ohjelma, jolla tuetaan ITERiä koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä ja jossa kehitetään DEMOssa tarvittavia fuusiomateriaaleja, -teknologiaa ja -fysiikkaa. Ohjelmaan osallistuvat Euroopan teollisuus, fuusioassosiaatiot ja kolmannet maat, erityisesti ITER-sopimuksen sopimuspuolet.
      Toimet
      1.   ITERin toteuttaminen
      Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen (kansainvälisenä tutkimusinfrastruktuurina), erityisesti sijoituspaikan valmistelu, ITER-organisaation ja ITERistä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen perustaminen, johdon ja henkilöstön valinta, yleinen tekninen ja hallinnollinen tuki, laitteiden ja laitosten rakentaminen ja hankkeen tukeminen rakentamisvaiheen aikana.
      2.   ITERin toimintaa valmistelevat T&K-toimet
      Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään asiaan liittyviä fuusio-ohjelman laitoksia ja resursseja eli JETiä ja muita olemassa olevia, tulevia tai rakenteilla olevia magneettiseen koossapitoon perustuvia laitteistoja (tokamakeja, stellaraattoreita ja kääntökenttäpinteitä (RFP)). Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa kokeellisilla ja teoreettisilla toimilla.
      3.   DEMOa valmistelevat teknologiatoimet
      Tähän sisältyvät fuusiomateriaalien ja keskeisten fuusioteknologioiden, muun muassa vaipparakenteiden, voimakas kehittäminen sekä erityisen hankeryhmän perustaminen valmistelemaan kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista DEMOssa käytettävien materiaalien kvalifiointia varten. Toimiin sisältyvät myös materiaalien säteilytystestaus ja -mallintaminen, DEMOn rakennekonseptia koskevat tutkimukset sekä fuusioenergian turvallisuus-, ympäristö- ja sosioekonomisia näkökohtia koskevat tutkimukset.
      4.   Pidemmän aikavälin T&K-toimet
      Toimiin sisältyvät sellaisten magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettujen mallien kehittäminen, joista voi olla hyötyä fuusiovoimalaitoksissa (toimissa keskitytään W7–X-stellaraattorin rakennustöiden loppuunsaattamiseen), fuusioplasmojen käyttäytymisen syvälliseen ymmärtämiseen tähtäävä teoreettinen työ ja mallintaminen sekä inertiaalikoossapitoa koskevien jäsenvaltioiden siviilitutkimustoimien koordinointi yhteydenpitotoimien avulla.
      5.   Henkilöstövoimavarat ja koulutus
      Tähän sisältyvät toimet, joissa otetaan huomioon ITERin välittömät ja keskipitkän aikavälin tarpeet ja fuusioteknologian tuleva kehittäminen ja joiden avulla pyritään varmistamaan, että saatavilla on riittävästi osaavaa, korkeasti koulutettua ja kokenutta henkilöstöä erityisesti fuusiofysiikan ja -tekniikan alalla.
      6.   Infrastruktuurit
      Rakennettava kansainvälinen fuusioenergiatutkimuslaitos ITER on osa uusia tutkimusinfrastruktuureita, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus.
      7.   Teknologiansiirtoprosessit
      ITER edellyttää uusia ja entistä joustavampia organisaatiorakenteita, jotta sen synnyttämän innovointi- ja teknologiaprosessin tulokset saadaan siirretyksi nopeasti teollisuuden käyttöön ja jotta Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamisen asettamiin haasteisiin voidaan vastata.
      I.B.   YDINFISSIO JA SÄTEILYSUOJELU
      Tavoite
      Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jonka avulla voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, parantaa erityisesti ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta ja luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta.
      Lähtökohdat
      Ydinvoimalla tuotetaan tällä hetkellä kolmasosa kaikesta EU:ssa kulutetusta sähköstä, ja ydinvoima on merkittävin perussähkön lähde. Koska ydinvoimalaitoksen toiminnasta ei aiheudu hiilidioksidipäästöjä, ydinvoima on yhtenä tärkeänä tekijänä mukana pohdittaessa keinoja, joilla voidaan torjua ilmastonmuutosta ja vähentää Euroopan riippuvuutta tuontienergiasta. Koko Euroopan ydinalalle on ominaista uusimman huipputeknologian käyttö, ja ala tarjoaa korkeaa osaamista vaativia työpaikkoja useille sadoille tuhansille ihmisille. Tulevaisuuden kehittyneempi ydinteknologia voisi tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta ja luonnonvarojen käyttöä, varmistaen samalla entistä korkeammat turvastandardit ja pienemmän jätemäärän tuottamisen kuin nykyisillä ratkaisuilla.
      Tämän energialähteen käytön jatkamiseen EU:ssa liittyy kuitenkin merkittäviä kysymyksiä, jotka vaativat huomiota. Lisäponnisteluja tarvitaan, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena. Säteilysuojelun parantaminen on myös edelleen yksi painopisteistä. Keskeisiä kysymyksiä ovat reaktoreiden toimintaturvallisuus ja pitkäikäisen jätteen käsittely. Molemmat kysymykset ovat jatkuvan teknisen työn kohteena, mutta asiaa on tarkasteltava myös poliittisesta ja yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Kaikessa säteilyn käytössä niin teollisuudessa kuin lääketieteessäkin kantavana periaatteena on ihmisten ja ympäristön suojelu. Kaikille jäljempänä selostettaville aihealueille onkin ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso. Toisaalta koko ydintutkimuksen ja -tekniikan alalla on olemassa selkeästi havaittavissa olevia tarpeita, jotka liittyvät tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin ja asiantuntemuksen saatavuuteen. Lisäksi yksittäisiä tekniikan osa-alueita yhdistävät toisiinsa keskeiset monialaiset aiheet, kuten ydinpolttoainekierto, aktinidikemia, riskianalyysi ja turvallisuusarviointi, sekä yhteiskunnalliset ja hallintoon liittyvät kysymykset.
      Tutkimusta tarvitaan myös uusien tieteellisten ja teknologisten mahdollisuuksien kartoittamiseksi ja puiteohjelman aikana esiin nouseviin uusiin politiikan tarpeisiin vastaamiseksi joustavalla tavalla.
      Toimet
      1.   Radioaktiivisen jätteen huolto
      Toteutukseen keskittyvä tutkimus- ja kehitystyö, jonka kohteena ovat kaikki keskeiset jäljellä olevat näkökohdat, jotka liittyvät on käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen loppusijoittamiseen maaperään, ja tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi, sekä perustan luominen yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamiselle jätehuoltoon ja jätteen loppusijoitukseen liittyvistä keskeisistä kysymyksistä. Partitiota ja transmutointia ja/tai muita loppusijoitettavan jätteen määrän ja/tai vaarallisuuden vähentämiseen tähtääviä ratkaisuja koskeva tutkimus.
      2.   Reaktorijärjestelmät
      Tutkimus, jolla tuetaan kaikkien olennaisten nykyisten reaktorijärjestelmätyyppien turvallisen käytön jatkamista (polttoainekiertoon liittyvät laitokset mukaan luettuna) ottaen huomioon uudet haasteet kuten käyttöiän pidentäminen ja uusien kehittyneiden turvallisuusarviointimenetelmien kehittäminen (joka käsittää sekä teknisen että inhimillisen näkökulman), myös vakavien onnettomuuksien varalta, sekä tutkimus, jossa arvioidaan tulevien reaktorijärjestelmien käyttömahdollisuuksia ja turvallisuus- ja jätehuoltonäkökohtia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, tavoitteena EU:ssa jo saavutetun korkean turvallisuustason säilyttäminen ja radioaktiivisen jätteen pitkän aikavälin huollon merkittävä parantaminen.
      3.   Säteilysuojelu
      Lääketieteellistä käyttöä ja onnettomuuksien hallintaa koskeva tutkimus, jossa käsitellään erityisesti pienten annosten aiheuttamia riskejä ja jonka tarkoituksena on luoda tieteellinen pohja luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle suojelujärjestelmälle, joka ei tarpeettomasti rajoita säteilyn hyödyllistä ja laaja-alaista käyttöä lääketieteessä ja teollisuudessa. Tutkimus, jolla pyritään minimoimaan sellaisten terroritekojen vaikutukset, joissa käytetään ydin- ja säteilyaineita, sekä ydinaineiden päätyminen muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.
      4.   Infrastruktuurit
      Tuetaan mahdollisuuksia käyttää erilaisia tutkimusinfrastruktuureja, kuten materiaalitestaukseen tarkoitettuja laitoksia, maanalaisia tutkimuslaboratorioita sekä radiobiologian tutkimuslaitteistoja ja kudospankkeja, jotka ovat välttämättömiä teknisten saavutusten, innovaatioiden ja turvallisuuden korkean tason säilyttämiseksi Euroopan ydinalalla. Lisäksi tuetaan näiden infrastruktuurien keskinäistä yhteistyötä.
      5.   Henkilöstövoimavarat, liikkuvuus ja koulutus
      Tuetaan tieteellisen osaamisen ja inhimillisten valmiuksien säilyttämistä ja kehittämistä (esimerkiksi yhteisten koulutustoimien avulla), jotta voidaan taata sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus ydinalalla pitkällä aikavälillä.
      II   YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (YTK) TOIMET YDINALALLA
      Tavoite
      Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknisen tuen antaminen yhteisön poliittiselle päätöksentekoprosessille ydinalalla, jonka avulla voidaan varmistaa tuki nykyisten politiikkojen toteutukselle ja seurannalle ja vastata joustavasti uusiin politiikan haasteisiin.
      Lähtökohdat
      YTK tukee Euroopan energiahuoltostrategian tavoitteita ja erityisesti sitä, että Kioton pöytäkirjan tavoitteet voitaisiin saavuttaa. Yhteisöllä on monilla ydinteknologian osa-aloilla tunnustettua osaamista, joka perustuu alalla aiemmin saavutetun menestyksen muodostamalle vankalle pohjalle. YTK:n hyödyllisyys yhteisön politiikkojen tukijana ja ydinalan tutkimuksen uusien suuntauksien myötävaikuttajana perustuu sen tieteelliseen asiantuntemukseen ja kiinteisiin yhteyksiin kansainväliseen tiedeyhteisöön sekä yhteistyöhön muiden tutkimuskeskusten kanssa ja osaamisen levittämiseen. YTK:lla on pätevä henkilöstö ja alan uusinta kehitystä edustavat laitteistot, joiden avulla se voi tehdä tunnustettua tieteellistä ja teknistä työtä, jotta eurooppalainen tutkimus säilyttäisi asemansa alan eturintamassa tieteellisen ja teknisen työnsä laadun kautta. YTK tukee yhteisön pyrkimystä ylläpitää perusosaamista ja asiantuntemusta tulevaisuutta varten tarjoamalla muille tutkijoille mahdollisuuksia käyttää YTK:n infrastruktuureja sekä kouluttamalla nuoria tutkijoita ja edistämällä heidän liikkuvuuttaan, pitäen näin yllä ydinalan osaamista Euroopassa. Uusia tarpeita on ilmennyt etenkin ulkosuhteisiin ja turvallisuuteen liittyvillä politiikan aloilla. Näissä tapauksissa tarvitaan YTK:n omia varmennettuja tietoja, analyysejä ja järjestelmiä, joita ei aina ole saatavilla markkinoilta.
      YTK:n ydinalan toimilla pyritään tyydyttämään T&K-vaatimukset sekä komission että jäsenvaltioiden tukemiseksi. Tämän ohjelman tavoitteena on kehittää ja koota osaamista ja tarjota aineksia keskusteluun, jota käydään ydinenergian tuotannosta ja sen turvallisuudesta ja luotettavuudesta, kestävyydestä ja valvonnasta, sen aiheuttamista uhista sekä siihen liittyvistä haasteista, mukaan lukien innovatiivisten ja uusien järjestelmien arviointi.
      Toimet
      YTK:n toimissa keskitytään seuraaviin aiheisiin:

                  1)

                  Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset, joiden osalta tavoitteena on ymmärtää ydinpolttoaineprosesseja energian tuotannosta jätteen loppusijoitukseen ja kehittää toimivia ratkaisuja korkea-aktiivisen jätteen huoltoon kahden päävaihtoehdon pohjalta (suora loppusijoitus tai partitio ja transmutaatio). Erityisesti kehitetään toimia, joilla voidaan lisätä tietämystä ja parantaa pitkäikäisen jätteen prosessointia tai käsittelyä sekä tehostaa aktinideja koskevaa perustutkimusta.

                  2)

                  Ydinturvallisuus, jonka osalta tavoitteena on tehdä tutkimusta, joka koskee nykyisin käytössä olevia ja uudenlaisia polttoainekiertoja, länsimaisten ja venäläisten reaktorityyppien reaktoriturvallisuutta sekä uusia reaktoriratkaisuja. Lisäksi YTK edistää ja koordinoi Euroopan osallistumista neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevään kansainväliseen tutkimus- ja kehitysfoorumiin (Generation IV International Forum), jossa ovat mukana maailman parhaat tutkimusorganisaatiot. YTK toimii tällä osa-alueella tutkimuksen integroijana ja huolehtii siitä, että Eurooppa osallistuu GIF-foorumiin laadukkaalla panoksella. YTK toimii yksinomaan aloilla, joilla voidaan parantaa innovatiivisten polttoainekiertojen turvallisuus- ja materiaalivalvontanäkökohtia ja erityisesti uusien polttoaineiden karakterisointia, testausta ja analysointia, sekä järjestelmien turvallisuus- ja laatutavoitteiden, turvallisuusvaatimusten ja kehittyneiden arviointimenetelmien kehittämistä.

                  3)

                  Ydinmateriaalivalvonta, jonka osalta tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista, erityisesti polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa keskittyen polttoainekierron loppupäähän, ja ympäristön radioaktiivisuuden seurantaa, lisäpöytäkirjan ja integroidun ydinmateriaalivalvonnan täytäntöönpanoa sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.

            Lisäksi YTK edistää tosiasioihin perustuvaa keskustelua ja tietoon perustuvaa päätöksentekoa, jotka koskevat Euroopan energiantarpeen tyydyttämiseksi tarvittavaa energiayhdistelmää (mukaan lukien uusiutuvat energianlähteet ja ydinvoima).

      LIITE II
      RAHOITUSJÄRJESTELYT
      Seitsemännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettujen osallistumissääntöjen mukaisesti yhteisö tukee erilaisin rahoitusjärjestelyin erityisohjelmissa määriteltyjä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, mukaan lukien demonstrointitoimet. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä erilaisten seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavien toimien rahoittamiseen.
      1.   FUUSIOENERGIAN RAHOITUSJÄRJESTELYT
      Fuusioenergian tutkimuksen alalla toimien erityisluonne edellyttää erityisjärjestelyjä. Rahoitustukea annetaan toimille, jotka toteutetaan seuraavissa yhteyksissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti:

                  1.1

                  Komission ja jäsenvaltioiden tai täysin assosioituneiden kolmansien maiden taikka jäsenvaltioissa tai täysin assosioituneissa kolmansissa maissa sijaitsevien yksiköiden väliset assosiaatiosopimukset, joissa määrätään yhteisön fuusioenergiaa koskevan tutkimusohjelman osan toteuttamisesta Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti;

                  1.2

                  Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA), joka on komission ja jäsenvaltioissa ja assosioituneissa kolmansissa maissa sijaitsevien tai niiden puolesta toimivien organisaatioiden välillä tehty monenvälinen sopimus, jossa luodaan puitteet muun muassa assosioituneiden organisaatioiden ja teollisuuden fuusioteknologiaa koskevalle lisätutkimukselle, JET-laitteiden käytölle ja Euroopan osallistumiselle kansainväliseen yhteistyöhön;

                  1.3

                  Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklaan perustuva ITERistä vastaava eurooppalainen yhteisyritys;

                  1.4

                  Euratomin ja kolmansien maiden väliset kansainväliset sopimukset, jotka kattavat fuusioenergian tutkimuksen ja kehittämisen alalla toteutettavat toimet, erityisesti ITER-sopimus;

                  1.5

                  Muut yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden väliset monenväliset sopimukset, erityisesti henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus;

                  1.6

                  Yhteisrahoitteiset toimet, joilla edistetään fuusioenergian tutkimusta elimissä, jotka sijaitsevat jäsenvaltioissa tai sellaisissa seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa kolmansissa maissa, joiden kanssa ei ole tehty assosiaatiosopimusta.

            Edellä mainittujen toimien lisäksi voidaan toteuttaa tutkijavoimavarojen, koulutusapurahojen ja integroitujen infrastruktuurialoitteiden edistämiseen ja kehittämiseen liittyviä toimia sekä erityisiä tukitoimia, joiden tarkoituksena on erityisesti fuusioenergian tutkimuksen koordinointi, näitä toimia tukevien selvitysten tekeminen sekä julkaisujen, tiedonvaihdon ja koulutuksen tukeminen teknologian siirron edistämiseksi.
      2.   MUIDEN OSA-ALUEIDEN RAHOITUSJÄRJESTELYT
      Seitsemännen puiteohjelman muuta kuin fuusioenergiaa koskevia toimia rahoitetaan erilaisilla rahoitusjärjestelyillä. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä erilaisten seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavien toimien rahoittamiseen.
      Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä mainitaan tarpeen mukaan:

                  —

                  eri toimien rahoituksessa käytetty järjestely (käytetyt järjestelyt),

                  —

                  osallistujat (esim. tutkimuslaitokset, korkeakoulut, teollisuus, viranomaiset), joille voidaan myöntää rahoitusta,

                  —

                  toimet (tutkimus, kehittäminen, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen, tietämyksen siirtäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), jotka voidaan rahoittaa kullakin järjestelyllä.

            Jos erilaisten rahoitusjärjestelyn käyttäminen on mahdollista, työohjelmissa voidaan tarkentaa, mitä rahoitusjärjestelyä käytetään sitä aihetta varten, josta ehdotuksia pyydetään.
      Rahoitusjärjestelyt ovat seuraavat:

                  a)

                  Pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen:

                              1.

                                 Yhteistyöhankkeet

                              Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden osaamisen tai teknologian tai uusien tuotteiden tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden koko, laajuus ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suurempiin integroiviin hankkeisiin, joissa kootaan huomattava määrä resursseja määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi.

                              2.

                                 Huippuosaamisen verkostot

                              Tukea annetaan yhteisille tutkimusohjelmille, joiden toteuttamisesta vastaavat useat tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintojaan tietyllä alalla. Tutkimusryhmät toteuttavat ohjelmat pitkäaikaisena yhteistyönä. Näiden yhteisten tutkimusohjelmien toteuttaminen edellyttää virallista sitoumusta tutkimusorganisaatioilta, jotka yhdistävät osan voimavaroistaan ja toiminnoistaan.

                              3.

                                 Koordinointi- ja tukitoimet

                              Tukea annetaan toimille, joiden tarkoituksena on koordinoida tai tukea tutkimusta (verkottuminen, tutkijavaihto, selvitykset, konferenssit jne.). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä.

                              4.

                                 Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet

                              Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tukeminen.

                  b)

                  Tukeakseen komission ehdotuksesta neuvoston päätösten perusteella toteutettavia toimia, yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille seuraavissa muodoissa:

                              —

                              rahoitus yhteisyritysten toteuttamiseen Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklassa esitettyjen menettelyjen ja säännösten mukaisesti;

                              —

                              rahoitus Euroopan etua palvelevien uusien infrastruktuurien kehittämiseen.

            Yhteisö toteuttaa rahoitusjärjestelyt yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä annettavan asetuksen säännöksiä, asiaan liittyviä valtiontukea koskevia asiakirjoja, erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön puitteita, sekä alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä noudattaen. Näiden kansainvälisten puitteiden mukaisesti yhteisön rahoituksen määrää ja muotoa on voitava mukauttaa tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä, mukaan lukien muut yhteisön rahoituslähteet, kuten Euroopan investointipankki.
      Jos epäsuorassa toimessa on osallistujia kehityksessä jälkeenjääneiltä alueilta (lähentymisalueilta (1) ja syrjäisimmiltä alueilta), rakennerahastoista myönnetään lisärahoitusta aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
      3.   SUORAT TOIMET — YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS
      Yhteisö toteuttaa YTK:n täytäntöön panemia toimia, joista käytetään nimitystä ’suorat toimet’.

         (1)  Lähentymisalueet ovat alueita, jotka määritellään 11. heinäkuuta 2006 Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 5. Niihin lukeutuvat rakennerahastorahoitukseen oikeutetut lähentymistavoitealueet sekä koheesiorahastorahoitukseen oikeutetut alueet.


title: Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014 , neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1 varainhoitovuodeksi 2014

text:
               15.4.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 113/22

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,
   neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1 varainhoitovuodeksi 2014
   2014/C 113/03
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,
   ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               –

               unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2014 (2) hyväksyttiin lopullisesti 20 päivänä marraskuuta 2013,

               –

               komissio antoi 11 päivänä helmikuuta 2014 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 1 varainhoitovuoden 2014 yleiseen talousarvioon,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1 varainhoitovuodeksi 2014 vahvistettiin 9 päivänä huhtikuuta 2014.
   Yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 87, 130/77, 22/83, 9 ja 10/84 (3)11 päivänä heinäkuuta 1985 antaman tuomion johdosta neuvosto palauttaa mieleen, että talousarvion selvitysosa ei ole sitova eikä vaikuta voimassa olevien säädösten soveltamiseen.
   Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. KOURKOULAS

      (1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  EUVL L 51, 20.2.2014, s. 1.

      (3)  Kok. 1985, s. 11–2524, erityisesti kohta 56.


title: 2009/496/EY,Euratom: Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean päätös, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2009 , Euroopan unionin julkaisutoimiston organisaatiosta ja toiminnasta

text:
               30.6.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 168/41

      EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON, KOMISSION, YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN, TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN JA ALUEIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS,
   tehty 26 päivänä kesäkuuta 2009,
   Euroopan unionin julkaisutoimiston organisaatiosta ja toiminnasta
   (2009/496/EY, Euratom)
   EUROOPAN PARLAMENTTI,
   NEUVOSTO,
   KOMISSIO,
   YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN,
   TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN,
   EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA sekä
   ALUEIDEN KOMITEA, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yhteisöjen tiettyjen toimielinten ja yksiköiden väliaikaisesta sijainnista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tekemän päätöksen (1) 8 artiklan mukaan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, jäljempänä ’toimisto’, sijoitetaan Luxemburgiin. Tämä säännös on viimeksi pantu täytäntöön päätöksellä 2000/459/EY, EHTY, Euratom (2).

               (2)

               Toimiston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä ja määräyksiä. Niiden viimeaikaiset muutokset on syytä ottaa huomioon.

               (3)

               Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, on erityisiä toimiston toimintaan liittyviä säännöksiä.

               (4)

               Julkaisutoiminnan tekniikka on kehittynyt merkittävästi, mikä on otettava huomioon toimiston toiminnassa.

               (5)

               Selkeyden vuoksi on aiheellista kumota päätös 2000/459/EY, EHTY, Euratom ja korvata se tällä päätöksellä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Julkaisutoimisto
   1.   Euroopan unionin julkaisutoimisto, jäljempänä ’toimisto’, on toimielinten yhteinen toimisto, jonka tavoitteena on varmistaa Euroopan yhteisöjen ja Euroopan unionin toimielinten julkaisujen julkaiseminen parhain mahdollisin edellytyksin.
   Toimiston ansiosta toimielimet pystyvät täyttämään velvoitteensa, jotka koskevat säädöstekstien julkaisemista, ja toisaalta toimisto osallistuu tiedotus- ja viestintäpolitiikan tekniseen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.
   2.   Toimistoa johtaa sen johtaja johtokunnan vahvistamien strategisten suuntaviivojen mukaisesti. Toimisto soveltaa komission hallinto- ja rahoitusmenettelyjä, lukuun ottamatta tässä päätöksessä säädettyjä toimiston interinstitutionaalista asemaa koskevia erityissäännöksiä. Komissio ottaa toimiston erityisluonteen huomioon vahvistaessaan mainitut menettelyt.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               1)

               ’julkaisemisella’ kaikkea toimintaa, jota julkaisujen suunnittelu, tarkastaminen, kansainvälisten standardi- ja luettelonumeroiden antaminen, tuottaminen, luettelointi, indeksointi, jakelu, markkinointi, myynti, varastointi ja arkistointi kaikissa muodoissa ja ulkoasuissa, niin nykyisillä kuin tulevillakin menetelmillä, edellyttää;

               2)

               ’julkaisuilla’ kaikkia julkaistavia tekstejä, joilla on kansainvälinen standardi- ja/tai luettelonumero, riippumatta julkaisutavasta ja muodosta;

               3)

               ’pakollisilla julkaisuilla’ perussopimusten tai muiden säädöstekstien nojalla julkaistavia julkaisuja;

               4)

               ’muilla kuin pakollisilla julkaisuilla’ kaikkia kunkin toimielimen oman aloiteoikeuden mukaisesti laadittuja julkaisuja;

               5)

               ’tekijänoikeuksien hallinnalla’ sen vahvistamista, että tekstien laatijalla on tekijänoikeudet ja oikeudet käyttää tekstejä uudelleen ja että toimisto hallinnoi kyseisiä oikeuksia sen julkaistavaksi annettujen julkaisujen osalta;

               6)

               ’myynnin nettotuloilla’ laskutettua kokonaismäärää, josta on vähennetty myönnetyt alennukset sekä hallinnosta, maksujen perinnästä ja pankkitapahtumista johtuvat kulut;

               7)

               ’toimielimillä’ perussopimuksilla perustettuja tai niihin perustuvia toimielimiä, elimiä ja laitoksia.

         3 artikla
   Toimiston toimivalta
   1.   Toimiston toimivalta kattaa seuraavat alat:

               a)

                  Euroopan unionin virallisen lehden, jäljempänä ’virallinen lehti’, julkaiseminen ja sen todistusvoimaisuuden varmistaminen;

               b)

               muiden pakollisten julkaisujen julkaiseminen;

               c)

               muiden kuin pakollisten julkaisujen julkaiseminen tai yhteisjulkaiseminen, joka on annettu toimiston tehtäväksi kunkin toimielimen aloiteoikeuden puitteissa erityisesti toimielinten viestintätoiminnan osana;

               d)

               julkaisujen julkaiseminen tai yhteisjulkaiseminen toimiston omasta aloitteesta mukaan lukien julkaisut, joiden tarkoituksena on sen omien palvelujen markkinointi; tätä varten toimisto saattaa hankkia käännöksiä palvelusopimuksen nojalla;

               e)

               suurelle yleisölle tarkoitettujen sähköisten julkaisupalvelujen kehittäminen, ylläpito ja päivittäminen;

               f)

               koko lainsäädännön ja muiden virallisten tekstien asettaminen yleisön saataville;

               g)

               toimielinten kaikkien julkaisujen säilyttäminen ja asettaminen yleisön saataville sähköisesti;

               h)

               toimielinten julkaisujen kansainvälisten standardi- ja/tai luettelonumeroiden antaminen;

               i)

               toimielinten julkaisujen jäljentämis- ja käännösoikeuksien hallinta;

               j)

               julkaisujen ja toimiston palvelujen markkinointi ja myynti.

         2.   Toimisto antaa toimielimille neuvontaa ja apua seuraavissa tehtävissä:

               a)

               julkaisutoimintaa koskevien ohjelmien suunnittelu;

               b)

               julkaisuhankkeiden toteuttaminen julkaisutavasta riippumatta;

               c)

               julkaisuhankkeisiin liittyvä taitto ja suunnittelutyö;

               d)

               jäsenvaltioiden julkaisumarkkinoiden suuntauksista sekä niistä teemoista ja aihealueista tiedottaminen, joilla on todennäköisimmin laajin yleisö;

               e)

               painosmäärien ja jakelusuunnitelmien vahvistaminen;

               f)

               julkaisujen hinnoittelu ja myynti;

               g)

               toimielinten ilmaisten tai maksullisten julkaisujen markkinointi, jakelu ja arviointi;

               h)

               yleisölle suunnattujen internetsivujen ja -palvelujen analysointi, arviointi ja tekeminen;

               i)

               julkaisutoimintaan liittyvien puitesopimusten laatiminen;

               j)

               julkaisujärjestelmien tekninen valvonta.

         4 artikla
   Toimielinten velvollisuudet
   1.   Kunkin toimielimen julkaisutoimintaa koskevat päätökset kuuluvat sen yksinomaiseen toimivaltaan.
   2.   Toimielimet käyttävät pakollisia julkaisujaan julkaistessaan toimiston palveluja.
   3.   Toimielimet voivat julkaista muita kuin pakollisia julkaisuja ilman toimistoa. Tällöin toimielimet pyytävät toimistolta kansainväliset standardi- ja/tai luettelonumerot ja toimittavat sille julkaisusta sähköisen version julkaisun muodosta riippumatta sekä tarvittaessa kaksi paperijäljennöstä.
   4.   Toimielimet sitoutuvat pidättämään itsellään kaikki jäljennös-, käännös- ja jakeluoikeudet kaikkien julkaisun muodostavien osien osalta.
   5.   Toimielimet sitoutuvat laatimaan julkaisuilleen jakelusuunnitelman, jonka toimisto hyväksyy.
   6.   Toimielimet voivat tehdä toimiston kanssa palvelusopimuksia, joissa määritellään niiden yhteistyötä koskevat yksityiskohdat.
   5 artikla
   Toimiston tehtävät
   1.   Toimistolle kuuluvat seuraavat tehtävät:

               a)

               julkaistavien asiakirjojen ryhmittely;

               b)

               tekstien ja julkaisujen muiden osien valmistelu, graafinen suunnittelu, korjaaminen, taitto ja tarkastaminen muodosta tai julkaisutavasta riippumatta toisaalta toimielinten antamien ohjeiden ja toisaalta yhteistyössä toimielinten kanssa laadittujen typografiaa ja kieliasua koskevien sääntöjen mukaisesti;

               c)

               julkaisujen indeksointi ja luettelointi;

               d)

               virallisessa lehdessä julkaistavien tekstien ja muiden kuin virallisessa lehdessä julkaistavien virallisten tekstien asiakirja-analyysi;

               e)

               säädöstekstien konsolidointi;

               f)

               monikielisen Eurovoc-tesauruksen hallinta, kehittäminen, päivittäminen ja levitys;

               g)

               painatus palveluntarjoajien välityksellä;

               h)

               töiden etenemisen seuranta;

               i)

               laadunvalvonta;

               j)

               laadun ja määrän hyväksyminen;

               k)

               virallisen lehden sekä muiden kuin virallisessa lehdessä julkaistavien virallisten tekstien ja toisten muiden kuin pakollisten julkaisujen fyysinen ja sähköinen jakelu;

               l)

               varastointi;

               m)

               fyysinen ja sähköinen arkistointi;

               n)

               uusintapainokset loppuneista painoksista ja tarvepainatus;

               o)

               konsolidoidun luettelon laatiminen toimielinten julkaisuista;

               p)

               myynti, johon sisältyy laskuttaminen, perintä ja tilittäminen sekä saatavien hoito;

               q)

               myynninedistäminen;

               r)

               toimielinten postituslistojen laatiminen, hankkiminen, hallinta, päivittäminen, seuranta ja valvonta sekä kohdennettujen postituslistojen laatiminen.

         2.   Toimisto toteuttaa seuraavat toimet oman toimivaltansa puitteissa tai toimielinten sille siirtämien, tulojen ja menojen hyväksyjän toimivaltuuksien nojalla:

               a)

               julkiset hankinnat, myös oikeudellisten sitoumusten tekeminen;

               b)

               palveluntarjoajien kanssa tehtyjen sopimusten rahoituksen seuranta;

               c)

               menojen vahvistaminen, erityisesti laadun ja määrän hyväksyminen, hyväksymismerkinnällä;

               d)

               menojen hyväksyminen;

               e)

               tulotapahtumat.

         6 artikla
   Johtokunta
   1.   Perustetaan toimiston johtokunta, jossa kaikki allekirjoittaneet toimielimet ovat edustettuina. Johtokunnan muodostavat tuomioistuimen kirjaaja, neuvoston varapääsihteeri sekä muiden toimielinten pääsihteerit tai näiden edustajat. Euroopan keskuspankki osallistuu johtokunnan työhön tarkkailijana.
   2.   Johtokunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
   3.   Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jonkin toimielimen pyynnöstä vähintään neljä kertaa vuodessa.
   4.   Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä, joka julkaistaan virallisessa lehdessä.
   5.   Johtokunnan päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä, jollei toisin säädetä.
   6.   Jokaisella tämän päätöksen allekirjoittaneella toimielimellä on johtokunnassa yksi ääni.
   7 artikla
   Johtokunnan tehtävät ja velvollisuudet
   1.   Edellä olevasta 6 artiklasta poiketen johtokunta tekee toimielinten yhteisen edun mukaisesti ja toimiston toimivallan puitteissa yksimielisesti seuraavat päätökset:

               a)

               se vahvistaa toimiston johtajan ehdotuksesta toimiston strategiset tavoitteet ja toimintasäännöt;

               b)

               se vahvistaa toimiston yleistä toimintaa ja erityisesti myyntiä, jakelua ja julkaisemista koskevat suuntaviivat ja valvoo, että toimisto antaa panoksensa tiedotus- ja viestintäpolitiikan laatimiseen ja toteuttamiseen toimivaltaansa kuuluvilla aloilla;

               c)

               se vahvistaa toimiston johtajan valmisteleman luonnoksen pohjalta toimielimille osoitetun vuosikertomuksen, joka koskee toimiston strategian ja sen tarjoamien palvelujen toteuttamista, ja toimittaa ennen kunkin vuoden toukokuun 1 päivää toimielimille edellistä varainhoitovuotta koskevan kertomuksen;

               d)

               se hyväksyy ennakkoarvion toimiston tuloista ja menoista toimiston toimintabudjettia koskevan talousarviomenettelyn puitteissa;

               e)

               se hyväksyy toimiston kustannuspaikkapohjaisen kirjanpidon perusteet, jotka toimiston johtaja vahvistaa;

               f)

               se tekee toimielimille ehdotuksia toimiston moitteettoman toiminnan helpottamiseksi.

         2.   Johtokunta ottaa huomioon toimielinten välisten, tätä tarkoitusta varten perustettujen elinten antamat tiedotus- ja viestintäalaa koskevat suuntaviivat. Johtokunnan puheenjohtaja keskustelee vuosittain kyseisten elinten kanssa.
   3.   Johtokunnan puheenjohtaja, joka vastaa toimielinten välisestä yhteistyöstä, toimii yhteyshenkilönä vastuuvapauden myöntämisestä vastaavaan viranomaiseen päin toimiston toimivaltaan kuuluvissa strategisissa päätöksissä.
   4.   Johtokunnan puheenjohtaja ja toimiston johtaja vahvistavat yhteisestä sopimuksesta keskinäisen tiedotuksen ja viestinnän säännöt, joilla virallistetaan kyseisten tahojen suhteet. Kyseinen sopimus toimitetaan tiedoksi johtokunnan jäsenille.
   8 artikla
   Toimiston johtaja
   Toimiston johtaja vastaa johtokunnan alaisuudessa ja sen toimivallan rajoissa toimiston moitteettomasta toiminnasta. Hallinto- ja rahoitusmenettelyjä soveltaessaan johtaja toimii komission valvonnassa.
   9 artikla
   Toimiston johtajan tehtävät ja velvollisuudet
   1.   Toimiston johtaja vastaa johtokunnan sihteeristöstä ja tiedottaa johtokunnalle tehtäviensä hoidosta neljännesvuosittain laadittavalla kertomuksella.
   2.   Toimiston johtaja saattaa johtokunnan käsiteltäväksi kaikki toimiston toiminnan parannusehdotukset.
   3.   Toimiston johtaja vahvistaa johtokuntaa kuultuaan niiden maksullisten palvelujen luonteen ja hinnan, joita toimisto voi tarjota toimielimille.
   4.   Toimiston johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän jälkeen toimiston kustannuspaikkapohjaisen kirjanpidon perusteet. Hän määrittelee toimiston ja toimielinten välistä tiliyhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt yhteisymmärryksessä komission tilinpitäjän kanssa.
   5.   Toimiston johtaja laatii ennakkoarvion toimiston tuloista ja menoista toimiston toimintabudjettia koskevan talousarviomenettelyn puitteissa. Kyseiset ehdotukset toimitetaan johtokunnan hyväksynnän jälkeen komissiolle.
   6.   Toimiston johtaja päättää, voidaanko kolmansilta tulevia julkaisuja julkaista, ja jos voidaan, millä ehdoilla.
   7.   Toimiston johtaja osallistuu toimielinten väliseen tiedotus- ja viestintätoimintaan toimiston toimivaltaan kuuluvilla aloilla.
   8.   Toimiston johtaja vastaa seuraavista tehtävistä, jotka liittyvät lainsäädännön ja lainsäädäntömenettelyä koskevien virallisten asiakirjojen, myös virallisen lehden, julkaisemiseen:

               a)

               hän saattaa kunkin toimielimen toimivaltaisen elimen käsiteltäviksi yhteisesti noudatettavia periaatepäätöksiä;

               b)

               hän laatii ehdotuksia virallisen lehden ja virallisten säädöstekstien rakenteen ja esitystavan parantamisesta;

               c)

               hän laatii toimielimille ehdotuksia julkaistavien tekstien esitystavan yhdenmukaistamisesta;

               d)

               hän tarkastelee käytännön toiminnassa ilmeneviä ongelmia ja antaa näiden ongelmien selvittämiseksi toimistolle tarvittavia ohjeita ja toimielimille suosituksia.

         9.   Toimiston johtaja laatii varainhoitoasetuksen mukaisesti vuotuisen toimintakertomuksen niiden määrärahojen hallinnoinnista, joiden toteuttamista koskevan päätösvallan komissio ja muut toimielimet ovat siirtäneet toimistolle varainhoitoasetuksen nojalla. Tämä kertomus osoitetaan komissiolle ja asianomaisille toimielimille sekä tiedoksi johtokunnalle.
   10.   Komission ja toimiston välisistä suhteista vastaavan komission jäsenen ja toimiston johtajan välisen tiedottamisen ja kuulemisen yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan yhteisellä sopimuksella osana komission määrärahoja koskevan päätösvallan siirtämistä ja talousarvion toteuttamista.
   11.   Toimiston johtaja vastaa johtokunnan vahvistamien strategisten tavoitteiden toteuttamisesta ja toimiston moitteettomasta hallinnosta, toiminnasta sekä talousarvion hallinnasta.
   12.   Jos johtaja on poissa tai estynyt hoitamasta virkaansa, sovelletaan sääntöjä, jotka koskevat sijaisen nimittämistä palkkaluokan ja virkaiän perusteella, ellei johtokunta tee puheenjohtajansa ja toimiston johtajan ehdotuksesta päätöstä eri järjestyksestä.
   13.   Toimiston johtaja antaa toimielimille neljännesvuosittain kertomuksen varojen suunnittelusta ja käytöstä sekä töiden etenemisestä.
   10 artikla
   Henkilöstö
   1.   Komissio nimittää pääjohtajan ja johtajan johtokunnan yksimielisen myönteisen lausunnon jälkeen. Pääjohtajaan ja johtajiin (palkkaluokat AD 16, AD 15 ja AD 14) sovelletaan komission sääntöjä, jotka koskevat johtavassa asemassa olevien virkamiesten henkilöstökiertoa ja arviointia. Kun kyseisissä säännöissä asetettu tällaisessa virassa olevan virkamiehen henkilöstökiertoa koskeva määräaika lähestyy, komissio tiedottaa asiasta johtokunnalle, joka voi antaa tilanteesta yksimielisen lausunnon.
   2.   Johtokunta osallistuu tiiviisti menettelyihin, jotka on tarvittaessa toteutettava ennen toimiston virkamiehen tai muun henkilöstön jäsenen nimittämistä pääjohtajan (palkkaluokat AD 16 ja AD 15) ja johtajan (palkkaluokat AD 15 ja AD 14) virkaan, ja erityisesti avointa virkaa koskevan ilmoituksen laatimiseen, hakemusten tarkasteluun ja kilpailun valintalautakunnan nimeämiseen.
   3.   Komissio on toimiston virkamiesten ja muun henkilöstön osalta nimittävä viranomainen ja viranomainen, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia. Komissio voi siirtää osan toimivallastaan sisäisin järjestelyin tai toimiston johtajalle. Tällainen toimivallan siirtäminen toteutetaan samoin edellytyksin kuin komission pääjohtajien kohdalla.
   4.   Toimiston virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovelletaan säännöksiä ja menettelyjä, jotka komissio on hyväksynyt Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanemiseksi, samoin edellytyksin kuin niitä sovelletaan Luxemburgissa työskenteleviin komission virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön, jollei 2 kohdasta muuta johdu.
   5.   Toimiston avoimista viroista tiedotetaan kaikkien toimielinten virkamiehille heti kun nimittävä viranomainen tai viranomainen, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia, on päättänyt viran täyttämisestä.
   6.   Toimiston johtaja tiedottaa johtokunnalle henkilöstöhallinnosta neljännesvuosittain.
   11 artikla
   Rahoitus
   1.   Toimiston määrärahat, joiden kokonaismäärä kirjataan erityiseen budjettikohtaan komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa, eritellään kyseisen pääluokan liitteessä. Liitteessä esitetään tulot ja menot jaoteltuina talousarvion pääluokkien tapaan.
   2.   Toimiston henkilöstötaulukko on komission henkilöstötaulukon liitteenä.
   3.   Kukin toimielin on tulojen ja menojen hyväksyjä talousarviossaan lukuun ”Julkaisut” varatuille määrärahoille.
   4.   Kukin toimielin voi valtuuttaa toimiston johtajan toimimaan tulojen ja menojen hyväksyjänä omaan pääluokkaansa otettujen määrärahojen hallinnassa ja vahvistaa näiden valtuutusten rajoitukset ja edellytykset varainhoitoasetuksen mukaisesti. Toimiston johtaja tiedottaa johtokunnalle näistä valtuutuksista neljännesvuosittain.
   5.   Toimiston talousarvio- ja varainhallinnossa noudatetaan varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä sekä voimassa olevaa komission varainhoitokehystä, myös niiden määrärahojen osalta, joiden toteuttamista koskevan päätösvallan ovat toimistolle siirtäneet muut toimielimet kuin komissio.
   6.   Toimiston kirjanpidossa noudatetaan komission tilinpitäjän hyväksymiä kirjanpitosääntöjä ja -menetelmiä. Toimisto pitää erillistä kirjanpitoa virallisen lehden ja julkaisujen myynnistä. Myynnin nettotulot toimitetaan edelleen toimielimille.
   12 artikla
   Valvonta
   1.   Komission sisäinen tarkastaja toimii toimiston sisäisenä tarkastajana varainhoitoasetuksen mukaisesti. Toimisto ottaa käyttöön sisäiset tarkastusvalmiudet komission pääosastoihin ja yksiköihin sovellettavia menettelyjä vastaavalla tavalla. Toimielimet voivat pyytää toimiston johtajaa sisällyttämään sisäisen tarkastuksen työohjelmaan erityistarkastuksia.
   2.   Toimisto vastaa kaikkiin Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tehtävään liittyviin, toimivaltaansa koskeviin kysymyksiin. Euroopan unionin etujen suojaamiseksi johtokunnan puheenjohtaja ja OLAFin johtaja tekevät sopimuksen keskinäisistä tiedotussäännöistä.
   13 artikla
   Valitukset ja pyynnöt
   1.   Toimisto on oman toimivaltansa rajoissa vastuussa Euroopan oikeusasiamiehen ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kysymyksiin annettavista vastauksista.
   2.   Kaikki kanteet toimiston toimivaltaan kuuluvilla aloilla nostetaan komissiota vastaan.
   14 artikla
   Oikeus tutustua asiakirjoihin
   1.   Toimiston johtaja tekee Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) 7 artiklassa tarkoitetut päätökset. Jos pyyntö hylätään, komission pääsihteeri tekee uudistettuja hakemuksia koskevat päätökset.
   2.   Toimistolla on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 11 artiklan mukainen asiakirjarekisteri.
   15 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätös 2000/459/EY, EHTY, Euratom.
   Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.
   16 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä ja Luxemburgissa 26 päivänä kesäkuuta 2009.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. SCHWARZENBERG

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         J. M. BARROSO

            Yhteisöjen tuomioistuimen puolesta

            Presidentti

         V. SKOURIS

            Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

            Presidentti

         V. M. SILVA CALDEIRA

            Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puolesta

            Puheenjohtaja

         M. SEPI

            Alueiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  EYVL 152, 13.7.1967, s. 18.

      (2)  EYVL L 183, 22.7.2000, s. 12.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.


title: 2007/660/EY: Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä lokakuuta 2007 , alueiden komitean neljän alankomaalaisen jäsenen ja neljän alankomaalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               13.10.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 270/15

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 9 päivänä lokakuuta 2007,
   alueiden komitean neljän alankomaalaisen jäsenen ja neljän alankomaalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2007/660/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,
   ottaa huomioon Alankomaiden hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Piet BIJMANin ja Jan Pieter LOKKERin toimikausien päätyttyä. Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Gert JANSENin ja Onno HOESin erottua. Neljä alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Wim VAN GELDERin, Sipke SWIERSTRAn, René VAN DIESSENin ja Martin EURLINGSin toimikausien päätyttyä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komitean jäseniksi ja varajäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

               jäseniksi:

                           Co VERDAAS, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                           Johanna MAIJ-WEGGEN, Commissaris der Koningin in de provincie Noord-Brabant,

                           Léon FRISSEN, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                           Rob BATS, gedeputeerde in de provincie Drenthe,

                     ja

               varajäseniksi:

                           Carla PEIJS, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                           Sjoerd GALEMA, gedeputeerde in de provincie Friesland,

                           Joop BINNEKAMP, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                           Dick BUURSINK, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Luxemburgissa 9 päivänä lokakuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Neuvoston päätös 2005/451/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2005, Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa, annetun asetuksen (EY) N:o 871/2004 tiettyjen säännösten soveltamispäivän vahvistamisesta

text:
               21.6.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 158/26

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/451/YOS,
   tehty 13 päivänä kesäkuuta 2005,
   Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa, annetun asetuksen (EY) N:o 871/2004 tiettyjen säännösten soveltamispäivän vahvistamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa, 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 871/2004 (1), jäljempänä ’neuvoston asetus’, ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto teki 24 päivänä helmikuuta 2005 päätöksen 2005/211/YOS Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa (2).

               (2)

               Kyseisen päätöksen 2 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti jotkin sen säännökset tulevat voimaan kyseisissä kohdissa vahvistettuina päivinä.

               (3)

               On asianmukaista soveltaa neuvoston asetuksen vastaavia säännöksiä samoista päivistä alkaen.

               (4)

               Neuvoston asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitä sovelletaan neuvoston vahvistamasta ajankohdasta alkaen, heti sen jälkeen, kun tarvittavat edellytykset ovat täyttyneet, ja neuvosto voi päättää asettaa eri säännösten soveltamiselle eri ajankohdat.

               (5)

               Neuvoston asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset ovat täyttyneet neuvoston asetuksen 1 artiklan 1, 3, 7 ja 8 kohdan osalta.

               (6)

               Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään edelleen niitä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (3) tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat kyseisen sopimuksen tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (4) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.

               (7)

               Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään edelleen niitä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, kun se luetaan yhdessä mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta 25 päivänä lokakuuta 2004 tehtyjen neuvoston päätösten (6) 4 artiklan 1 kohdan kanssa, tarkoitettuun alaan,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Neuvoston asetuksen 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa sovelletaan 13 päivästä kesäkuuta 2005.
   2.   Neuvoston asetuksen 1 artiklan 7 ja 8 kohtaa sovelletaan 11 päivästä syyskuuta 2005.
   3.   Neuvoston asetuksen 1 artiklan 1, 3, 7 ja 8 kohtaa sovelletaan Islannin ja Norjan osalta 10 päivästä joulukuuta 2005.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 13 päivänä kesäkuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. ASSELBORN

      (1)  EUVL L 162, 30.4.2004, s. 29.

      (2)  EUVL L 68, 15.3.2005, s. 44.

      (3)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (4)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (5)  Neuvoston asiak. 13054/04 saatavilla Internet-osoitteessa http://register.consilium.eu.int

      (6)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26 ja EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78.


title: 2014/656/EU: Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä syyskuuta 2014 , alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               9.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 268/14

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 8 päivänä syyskuuta 2014,
   alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

      (2014/656/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

               (2)

               Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Mercedes BRESSOn toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               —

               Francesco PIGLIARU, Presidente della Regione Sardegna.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä syyskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. GOZI

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Eftan valvontaviranomaisen päätös N:o 194/94/COL, annettu 30 päivänä marraskuuta 1994, tiettyjen EFTA-valtioiden siipikarjalaitosten hyväksymistä koskevien kansallisten suunnitelmien hyväksymisestä

text:
Avis juridique important

|

E1994C0194

Virallinen lehti nro L 383 , 31/12/1994 s. 0045 - 0046

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 194/94/COL,annettu 30 päivänä marraskuuta 1994,tiettyjen EFTA-valtioiden siipikarjalaitosten hyväksymistä koskevien kansallisten suunnitelmien hyväksymisestäEFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 17 artiklan ja pöytäkirjassa 1 olevan 4 kohdan d alakohdan,ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4 kohdassa tarkoitetun säädöksen eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista (Neuvoston direktiivi N:o 90/539/ETY, jäljempänä "siipikarjasäädös") ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan, pöytäkirjan 1 ja sen 1 artiklan e alakohdan,sekä toteaa, ettäSuomi on 18 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä, Ruotsi 12 päivänä huhtikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä ja Norja 14 päivänä heinäkuuta 1994 päivätyllä kirjeellä esittänyt EFTAn valvontaviranomaiselle siipikarjalaitosten hyväksymistä koskevat kansalliset suunnitelmat,suunnitelmat on tutkittu, ja niiden on todettu olevan siipikarjasäädöksen ja erityisesti sen liitteen II vaatimusten mukaisia, jatässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1. Hyväksytään Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4 kohdassa tarkoitetun, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista annetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 90/539/ETY) 3 artiklan 2 kohdan nojalla liitteessä mainittujen EFTA-valtioiden esittämät, laitosten hyväksymistä koskevat suunnitelmat.2. Liitteessä mainittujen EFTA-valtioiden on saatettava voimaan 1 artiklassa tarkoitettujen suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 1 päivään joulukuuta 1994 mennessä.3. Liitteessä mainittujen EFTA-valtioiden on annettava EFTAn valvontaviranomaisen tiedoksi niiden kansallisten määräysten tekstit, jotka ne antavat tämän päätöksen noudattamiseksi.4. Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1994.5. Tämä päätös on osoitettu liitteessä mainituille EFTA-valtioille.6. Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 1994.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaPekka SÄILÄKollegion jäsenLIITEEFTA-valtiot, joissa on hyväksytyt kansalliset suunnitelmat siipikarjalaitosten hyväksymisestä siipikarjasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisestiNorjaRuotsiSuomi


title: Neuvoston päätös 2011/857/YUTP, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011 , Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

text:
               21.12.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 338/52

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/857/YUTP,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
   Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2005 yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP (1) Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah).

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä toukokuuta päätöksen 2011/312/YUTP (2) yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2011.

               (3)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) suositteli 8 päivänä marraskuuta 2011, että EU BAM Rafahia jatkettaisiin teknisesti vielä 6 kuukaudella.

               (4)

               EU BAM Rafahin voimassaoloa olisi jatkettava edelleen 1 päivästä tammikuuta 2012 lähtien 30 päivään kesäkuuta 2012 saakka sen nykyisen toimeksiannon pohjalta.

               (5)

               On myös tarpeen säätää EU BAM Rafahiin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän tammikuuta 2012 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliselle ajalle.

               (6)

               EU BAM Rafah toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan yhteinen toiminta 2005/889/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 12 artikla seuraavasti:
               ”12 artikla
               Turvallisuus
               1.   Siviilioperaatiokomentaja ohjaa operaation johtajaa turvatoimien suunnittelussa ja vastaa siitä, että ne toteutetaan EU BAM Rafahin osalta asianmukaisesti ja tehokkaasti 5 ja 9 artiklan mukaisesti ja koordinoidusti Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) turvallisuusosaston kanssa.
               2.   Operaation johtaja vastaa EU BAM Rafahin turvallisuudesta ja sen varmistamisesta, että tähän operaatioon sovellettavia turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla operatiivisiin tehtäviin unionin ulkopuolelle lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan ja siihen liittyvien asiakirjojen mukaisesti.
               3.   Operaation johtajaa avustaa johtava turvallisuuspäällikkö (Senior Mission Security Officer, SMSO), joka raportoi operaation johtajalle ja joka on myös läheisessä toiminnallisessa suhteessa Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) turvallisuusosastoon.
               4.   EU BAM Rafahin henkilöstön jäsenet osallistuvat operaatiosuunnitelman (OPLAN) mukaisesti pakolliseen turvallisuuskoulutukseen ennen tehtäviensä aloittamista. Johtava turvallisuuspäällikkö järjestää heille myös säännöllistä kertauskoulutusta operaatioalueella.”

               2)

               Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   EU BAM Rafahiin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 25 päivän marraskuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliselle ajalle on 21 570 000 euroa.
               EU BAM Rafahiin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän tammikuuta 2012 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliselle ajalle on 970 000 euroa.”

               3)

               Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sen voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2012.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  EUVL L 327, 14.12.2005, s. 28.

      (2)  EUVL L 140, 27.5.2011, s. 55.