Avis juridique important

|

31995D0819

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 819/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta

Virallinen lehti nro L 087 , 20/04/1995 s. 0010 - 0024

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 819/95/EY,tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995,yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4),sekä katsovat, ettäperustamissopimuksen 3 artiklan p alakohdassa määrätään, että yhteisön toimintaan kuuluu erityisesti myötävaikuttaminen korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen edistämiseen; perustamissopimuksen VIII osaston 3 luvussa käsitellään koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa,perustamissopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta,perustamissopimuksen 3 b artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö toimii vain siinä tapauksessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän SOKRATES-toimintaohjelman tavoitteita, jotka kyseisen ohjelman laajuuden ja vaikutusten takia voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla,perustamissopimuksen 127 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisö toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, joka tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä,neuvosto hyväksyi päätöksellä 87/327/ETY (5) ERASMUS-ohjelman, jonka tarkoituksena on edistää korkeakouluopiskelijoiden liikkuvuutta, ja päätöksellä 89/489/ETY (6) LINGUA-ohjelman, jonka tarkoituksena on edistää yhteisön kielten tuntemusta,neuvosto hyväksyi päätöksellä 94/819/EY (7) toimintaohjelman Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi (LEONARDO DA VINCI-ohjelma); olisi laadittava koulutusta koskeva ohjelma; nämä kaksi ohjelmaa ovat toisiaan täydentäviä,osa tässä päätöksessä määrätyistä toimenpiteistä koskee ammatillista koulutusta ja ulottuu siten perustamissopimuksen 126 artiklassa tarkoitettua koulutusta (johon kuuluu myös korkeakoulutus) pidemmälle; kyseiset toimenpiteet olisi siten ulotettava koskemaan perustamissopimuksen 127 artiklaa, ilman että tämä merkitsisi, että SOKRATES-ohjelmaa voidaan pitää yhtenä 127 artiklassa tarkoitettuna toimenpiteenä ammatillista koulutusta koskevan politiikan panemiseksi täytäntöön,ERASMUS- ja LINGUA-ohjelmien arviointikertomusten, joiden päätelmät ovat komission näiden ohjelmien tuloksia ja toteutusta koskevissa kertomuksissa, mukaisesti koulutusalan yhteistyö lisää todella jäsenvaltioiden toteuttamien toimien arvoa, ja tämän vuoksi yhteisön toimet tällä alalla ovat erittäin tärkeitä,komission muistio korkeakoulutuksesta ja tiivistetty kertomus jäsenvaltioissa käydyistä keskusteluista sekä Euroopan parlamentin tätä asiaa koskeva päätöslauselma (8) korostavat erityisesti tarvetta yhteisön strategialle eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi kaikkien opiskelijoiden opinnoissa, harjoitettiinpa niitä kotimaassa tai ulkomailla, sekä yhteisön aloitteentekijätehtävää tällä alalla; komission tavoite, joka on Euroopan parlamentin ilmaiseman toivomuksen mukainen, on saada aikaan tilanne, jossa noin 10 prosenttia kaikista yhteisön opiskelijoista opiskelee korkeakoulun opinto-ohjelmassa, jonka korkeakoulut ovat järjestäneet useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa,neuvosto ja opetusministerit ovat vahvistaneet suuntaviivat koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden ottamiseksi käyttöön opinnoissa, erityisesti koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta annetussa päätöslauselmassa (9); kyseisen päätöslauselman mukaisesti koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden, joka perustuu jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön, olisi vahvistettava koululaisten ja opiskelijoiden eurooppalaista identiteettiä, valmennettava heitä osallistumaan Euroopan unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, valistettava heitä unionin edustamista eduista ja haasteista, parannettava unionia ja sen jäsenvaltioita koskevaa tietämystä ja saatava heidät ymmärtämään jäsenvaltioiden yhteistyön merkitys muiden Euroopan ja maailman maiden kanssa,tiettyjä kansalliskielen asemassa olevia kieliä, joilla ei ole Euroopan unionin virallisen kielen asemaa, käytetään huomattavassa määrin korkeakoulujen opetuskielenä; kyseisellä kielellä tarjotun opetuksen olisi tarjottava mahdollisuuksia päästä mukaan ohjelmaan korkeakoulutuksen osalta,komission vihreä kirja koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta kouluissa sekä jäsenvaltioiden esittämät huomiot pyrkivät ottamaan käyttöön eurooppalaisen ulottuvuuden peruskoulussa ja toisen asteen koulutuksessa,Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman eurooppalaisesta ulottuvuudesta korkeakoulutasolla ja erityisesti opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuudesta (10) sekä päätöslauselman koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevasta politiikasta vuoden 1993 näkökulmasta katsottuna (11),komission muistio avoimesta ja etäopiskelusta ja Euroopan parlamentin tästä asiasta antamat päätöslauselmat korostavat sitä, että avoin ja etäopiskelu antaa huomattavia uusia mahdollisuuksia koulutuksen rikastamiseksi ja merkittävien säästöjen aikaansaamiseksi sekä antaa painoarvoa koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiselle kaikilla tasoilla; neuvoston ja opetusministereiden päätelmät avoimen ja etäopiskelun kehittämisestä Euroopan yhteisössä (12) ja tätä alaa koskevista perusteista (13) ovat selventäneet yhteisön toimien tehtävää ja perusteita,Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission valkoiseen kirjaan perustuvan toimintasuunnitelman kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, jossa kehotetaan jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien järjestelmien parantamiseen,on tarpeen vahvistaa koulutusyhteistyön lupaavimpia näkökohtia; tämän vuoksi olisi kannustettava kansojen välisiä hankkeita, joissa on eri jäsenvaltioista kumppaneita, jotka ovat sitoutuneet siirtämään innovaatioita vaihdon kautta pitäen arvossa koulutusjärjestelmien monimuotoisuutta ja jäsenvaltioiden vastuuta,yhteisön toiminta tulee tehokkaammaksi siten, että sillä on kerrannaisvaikutuksia, jos sen tukemat rakenteet ovat avoinna muille kuin suoranaisesti tuetuille henkilöille eli jos nämä rakenteet järjestetään siten, että myös muut kuin tuetut opiskelijat voivat hyötyä mahdollisimman paljon yhteisön lisäarvosta,liikkuvuuden saavuttaminen riippuu paljolti jäsenvaltioiden ja vastaanottavien laitosten tarjoamista sosiaalisista perusrakenteista,SOKRATES-ohjelmassa olisi noudatettava poikien ja tyttöjen sekä miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia,olisi myös varmistettava, että vammaiset lapset ja nuoret voisivat osallistua SOKRATES-ohjelmaan mahdollisimman täysipainoisesti,yhteisön ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä erityisesti huonoimmassa asemassa olevien ihmisten pääsyä SOKRATES-ohjelman osana järjestettyihin aloitteisiin torjumalla siten aktiivisesti sosiaalista syrjäytymistä,Euroopan parlamentti antoi vuotta 1993 silmällä pitäen päätöslauselman kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja siirtolaislasten peruskoulutuksen ongelmista Euroopan yhteisössä (14),olisi edistettävä koulutuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta Euroopan unionin oppilaille, jotta heitä valmennettaisiin elämään yhteiskunnassa, jota voidaan luonnehtia entistä enemmän kulttuurisella ja kielellisellä monimuotoisuudella; olisi syytä toteuttaa toimenpiteitä siirtotyöläisten, romaanien, liikkuvien ammatinharjoittajien ja kiertolaisten lapsille tarjotun koulutuksen tason parantamiseksi sekä torjua rotu- ja muukalaisvihaa,EURYDICE-verkostoa olisi kehitettävä ja tehtävä monimuotoisemmaksi, jotta se pystyisi vastaamaan yhteisön laadullisiin ja määrällisiin tietoa koskeviin vaatimuksiin koulutusalalla,eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa ulottuu Euroopan unionin rajojen ylitse; Euroopan assosioitujen maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden, sekä Kyproksen ja Maltan kanssa olisi kehitettävä yhteistyötä,komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava yhteistyö Euroopan neuvoston sekä muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten OECD:n ja UNESCOn, kanssa,Euroopan talousalueesta (15) tehdyssä sopimuksessa määrätään laajasta yhteistyöstä koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasiain alalla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä sekä ETA:an kuuluvien EFTA-valtioiden välillä; pöytäkirjan N:o 31 4 artiklassa täsmennetään, että ETA:an kuuluvat EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 1995 kaikkiin jo voimassa oleviin tai hyväksyttyihin yhteisön ohjelmiin koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasiain alalla,tällä päätöksellä luodaan 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa tarkoitetut rahoituspuitteet, jotka muodostavat budjettivallan käyttäjälle ensisijaisen ohjeen vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä, jaEuroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat tehneet 20 päivänä joulukuuta 1994 sopimuksen yhteistoimintatavasta EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelyssä,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Yhteisön SOKRATES-toimintaohjelman vahvistaminen1. Tässä päätöksessä laaditaan SOKRATES-toimintaohjelma, jäljempänä `tämä ohjelma`, kaudelle 1 päivästä tammikuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1999. Toimintaohjelma tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.Tämän ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen ja yhteistyölle avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittymiseen.2. Tähän ohjelmaan kuuluvat seuraavat kolme aluetta, jotka on mainittu liitteessä:>TAULUKON PAIKKA>2 artikla Määritelmät1. Tässä ohjelmassa tarkoitetaan:- `korkeakoululla` kaikkia korkeampaa koulutusta tarjoavia laitoksia, jotka tarjoavat loppututkinnon tai tutkintotodistuksen tällä tasolla, riippumatta siitä minkä nimisiä ne ovat jäsenvaltioissa,- `koululla` kaikkia kouluopetusta tarjoavia laitoksia, jotka voivat toimia yleissivistävän, ammatillisen tai teknisen koulutuksen aloilla, ja poikkeuksellisesti muita laitoksia kuin kouluja, jotka tarjoavat opetusta, jotta kielellisiä hankkeita koskevia toimenpiteitä, erityisesti oppilasvaihtoa, edistettäisiin,- `opettajalla`/`opetushenkilöstöllä` henkilöitä, jotka tehtäviensä kautta ovat suoranaisesti osallisina jäsenvaltioiden opetusprosessissa oman koulutusjärjestelmänsä järjestämisen mukaisesti,- `opiskelijalla` korkeakouluihin kirjoittautuneita henkilöitä, koulutusalasta riippumatta, jotka suorittavat korkeakouluopintoja saadakseen suoritetuksi korkeakoulututkinnon tai saadakseen tutkintotodistuksen, mukaan luettuna tohtoritaso,- `oppilaalla` henkilöitä, jotka ovat kirjoilla koulussa,- `avoimella ja etäopiskelulla` kaikenmuotoista joustavaa opetusta, johon voi kuulua tietotekniikka- ja viestintäteknologioiden ja -palvelujen käyttöä.2. Jokaisen jäsenvaltion on laadittava luettelo tässä ohjelmassa tarkoitetuista korkeakoulutyypeistä, kouluista ja muista opetusta antavista laitoksista.3 artikla TavoitteetTällä ohjelmalla edistetään jäsenvaltioiden välistä koulutusalan yhteistyötä. Ohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta.Tätä varten ja jotta myötävaikutettaisiin korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet:a) eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen kaikentasoisissa opinnoissa, jotta eurooppalaista identiteettiä saataisiin vahvistetuksi tukeutumalla jokaisen jäsenvaltion kulttuuriperintöön,b) myötävaikuttaminen Euroopan unionin kielten määrällisen ja laadullisen tuntemuksen parantamiseen, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, jotta vahvistettaisiin unionin muodostavien kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta, ja lisäksi opetuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen,c) jäsenvaltioissa laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla ottaen huomioon niiden älylliset ja pedagogiset voimavarat,d) opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden viemiseksi opintoihin sekä myötävaikuttaminen opetushenkilöstön ammattitaidon laadulliseen parantamiseen,e) opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen sallimalla heidän suorittaa osan opinnoistaan toisessa jäsenvaltiossa eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi koulutuksessa,f) oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla edistämällä samalla eurooppalaista ulottuvuutta opetuksessa,g) korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muun kelpoisuuden vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla,h) avoimen ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman yhteydessä,i) tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen, jotta jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta ja ominaislaadusta tulee jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde.4 artikla Komitea1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä `komitea`, joka muodostuu kunkin jäsenvaltion nimeämästä kahdesta jäsenestä ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenillä voi olla apuna asiantuntijoita tai neuvonantajia.2. a) Komiteaa avustaa kaksi alakomiteaa korkeakoulutuksen ja kouluopetuksen alalla. Alakomiteassa on kustakin jäsenvaltiosta kaksi edustajaa. Alakomiteat koostuvat jäsenvaltioiden edustajista käsiteltävän aiheen mukaan.Komitea varmistaa alakomiteoiden välisen yhteensovittamisen. Erityisiä kysymyksiä voidaan saattaa alakomiteoihin lopullisesti päätettäväksi.b) Komitea voi myös perustaa työryhmiä tiettyjä erityisiä aiheita varten, erityisesti kieltenopetusta varten.3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotukset toimenpiteiksi, jotka koskevat:a) liitteessä olevien yhteisön toimenpiteiden painopisteitä ja suuntaviivoja ja niihin liittyvää vuosittaista työohjelmaa sekä ohjelman sisäistä jakamista,b) yhteisön tarjoamaa rahoitustukea (määrät, kesto, jakaminen ja tuensaajat),c) tulosten seurantaa, arviointia, jakamista ja siirtoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä,d) liitteessä olevien erilaisten hanketyyppien valintaperusteita, mukaan luettuna kumppanuushankkeet.4. Komitea antaa lausuntonsa 3 kohdassa tarkoitetuista toimenpide-ehdotuksista määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Kussakin komiteassa siihen kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.Tässä tapauksessa komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä.Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.5. Komissio voi lisäksi pyytää neuvoa komitealta kaikissa muissa kysymyksissä, jotka koskevat tämän ohjelman toteuttamista, erityisesti 5 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa.Kommission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Komission on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.6. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.7. Komitea aloittaa säännöllisen ja järjestetyn yhteistyön komitean kanssa, joka perustettiin Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanoa varten laaditun toimintaohjelman (LEONARDO DA VINCI) yhteydessä.8. Jotta tämän ohjelman yhtenäisyys muiden 6 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden kanssa varmistettaisiin, komissio ilmoittaa säännöllisesti komitealle yleisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla tehdyistä aloitteista.5 artikla Toteuttaminen ja valintamenettely1. Komissio varmistaa ohjelman toteuttamisen liitteen mukaisesti. Komissio kuulee työmarkkinaosapuolia ja koulutusalalla Euroopan tasolla toimivia toimivaltaisia yhdistyksiä ja antaa komitealle tiedoksi niiden kannat. Komissio myös huolehtii siitä, että Euroopan parlamentti saa kaikki tiedot tämän ohjelman toteuttamisesta.2. Komissio toteuttaa toimenpiteet, joiden avulla voidaan siirtyä asianmukaisesti ERASMUS- ja LINGUA-ohjelmien yhteydessä kehitetyistä toimista sekä muista meneillään olevista toimista tämän ohjelman yhteydessä toteutettaviin toimiin.3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen tämän ohjelman toteuttamisen yhteensovittamisen ja järjestämisen kansallisella tasolla, erityisesti tarjoamalla asianmukaisia rakenteita ja mekanismeja kansallisella tasolla.4. Liitteessä tarkoitettujen hankkeiden ehdottamista ja valintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat seuraavat:a) jäljempänä I luvun 1 toimintamuodossa olevien hankkeiden rahallista tukea koskevat hakemukset lähetetään komissiolle. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioiden nimeämille laitoksille näistä hakemuksista. Ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksen, se antaa valintatuloksiin perustuvan ehdotuksen 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle lausuntoa varten.Jäljempänä 2 toimintamuodossa määrättyjen liikkuvuuteen tarkoitettujen apurahojen myöntämisen opiskelijoille, jotka osallistuvat 1 toimintamuodon yhteydessä hyväksyttyihin hankkeisiin, hoitavat I luvun 2 toimintamuodossa tarkoitetut kansalliset laitokset,b) rahallista tukea koskevat hakemukset, joita tarkoitetaan toimintamuodoissa, joiden katsotaan olevan hajautettuja II ja III luvussa, II luvun 1 toimintamuodossa ja 3 toimintamuodon 2 kohdassa, III luvun 1 toimintamuodon 2 kohdan b, c ja e alakohdassa ja 3 toimintamuodon 3 kohdassa, annetaan jäsenvaltioiden nimeämille laitoksille. Nämä laitokset valitsevat ja jakavat yhteisön rahoitustukea valituille hankkeille 4 artiklassa määriteltyjen yleisten suuntaviivojen mukaisesti,c) rahallista tukea koskevat hakemukset, joita tarkoitetaan toimintamuodoissa, joiden katsotaan olevan keskitettyjä II luvun 2 toimintamuodon ja 3 toimintamuodon 1 kohdassa, annetaan hankkeiden koordinoijien toimesta jäsenvaltioiden nimeämille laitoksille. Nämä laitokset lähettävät hyväksytyt hakemukset komissiolle lopullista päätöstä varten komitean lausunnon jälkeen,d) rahallista tukea koskevat hakemukset, joita tarkoitetaan toimintamuodoissa, joiden katsotaan olevan keskitettyjä III luvun 1 toimintamuodon 2 kohdan a ja d alakohdassa, 2 toimintamuodossa ja 3 toimintamuodossa, lukuun ottamatta 3 kohtaa, hankkeiden koordinoijat antavat komissiolle ja jäsenvaltioiden nimeämille laitoksille. Laitokset ilmoittavat lausunnostaan komissiolle. Päätökset rahallista tukea koskevista hakemuksista tekee komissio kuultuaan kyseisiä jäsenvaltioita ja saatuaan komitean lausunnot.6 artikla Yhtenäisyys1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja muiden yhteisön toimien, erityisesti LEONARDO DA VINCI -ohjelman, keskinäisen yhtenäisyyden.2. Komissio edistää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja Euroopan yhteisön neljännen tutkimusta ja teknologista kehitystä koskevan puiteohjelman (1994-1998) toimintojen keskinäistä yhteensovittamista (16).7 artikla Talousarvio1. Tämän ohjelman toteuttamiseen myönnetyt rahoituspuitteet 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 850 miljoonaksi ecuksi.2. Vuosimäärärahat, jotka ovat tarpeen yhteisön osuuden kattamiseksi tässä ohjelmassa määrätyissä toimenpiteissä, vahvistetaan vuosittaisella talousarviomenettelyllä senhetkisten rahoitusnäkymien mukaisesti.3. Tämä ohjelma on avoinna Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden (KIE-maat) osallistumiselle näiden maiden kanssa tehtävien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Tämä ohjelma on avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella ja samojen edellytysten mukaisesti kuin mitä sovelletaan EFTA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.8 artikla Seuranta ja arviointi1. Komissio varmistaa yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman säännöllisen seurannan ja arvioinnin, jotta sitä voidaan mukauttaa uudelleen sen toteuttamisessa ilmenneiden tarpeiden mukaisesti.Yhteisön toimenpiteiden tuloksista laaditaan määräajoin ulkopuolisten tekemiä arvioita 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden perusteella, ja niiden päätelmät toimitetaan komitealle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.2. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 1998 osakertomuksen ohjelman käynnistämisvaiheesta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2000 loppukertomuksen tämän ohjelman toteuttamisesta.Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 1995.Euroopan parlamentin puolestaK. HÄNSCHPuheenjohtajaNeuvoston puolestaA. LAMASSOURCEPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 66, 3.3.1994, s. 3 ja EYVL N:o C 164, 16.6.1994, s. 8(2) EYVL N:o C 195, 18.7.1994, s. 29(3) EYVL N:o C 217, 6.8.1994, s. 18(4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1994 (EYVL N:o C 128, 9.5.1994, s. 479), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 18 heinäkuuta 1994 (EYVL N:o C 244, 31.8.1994, s. 51) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1994 (EYVL N:o C 323, 21.11.1994, s. 50). Sovittelukomitean yhteinen ehdotus 31 päivältä tammikuuta 1995(5) EYVL N:o L 166, 25.6.1987, s. 20, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 89/663/ETY (EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 23)(6) EYVL N:o C 239, 16.8.1989, s. 24(7) EYVL N:o L 340, 29.12.1994, s. 8(8) EYVL N:o C 255, 20.9.1993, s. 161(9) EYVL N:o C 177, 6.7.1988, s. 5(10) EYVL N:o C 48, 25.2.1991, s. 216(11) EYVL N:o C 150, 15.6.1992, s. 366(12) EYVL N:o C 151, 16.6.1992, s. 3(13) EYVL N:o C 336, 19.12.1992, s. 6(14) EYVL N:o C 42, 15.2.1993, s. 187(15) EYVL N:o L 1, 3.1.1994. s. 3(16) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1LIITE SOKRATES-ohjelman tarkoituksena on tukea valtioiden rajat ylittäviä toimintamuotoja, jotka on esitelty ohjelman eri luvuissa.I LUKU KORKEAKOULUTUS (ERASMUS) Tässä luvussa on seuraavat kaksi toimintamuotoa:- 1 toimintamuoto: eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen korkeakouluissa,- 2 toimintamuoto: opiskelijoiden liikkuvuuden kannustaminen ja ERASMUS-apurahojen rahoittaminen.ERASMUS-ohjelmaan varattujen varojen määrä on vähintään 55 prosenttia SOKRATES-ohjelman kokonaistalousarviosta.Tässä luvassa tarkoitettujen hankkeiden valinta tapahtuu tämän päätöksen 5 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.1 Toimintamuoto Eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen korkeakouluissa ERASMUS- ja LINGUA-ohjelmien toteuttamisesta saadun kokemuksen perusteella yhteisö edistää korkeakoulujen välistä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, erityisesti korkeakoulujen välisten yhteistyöohjelmien (KVY) kehittämistä, tarkoituksenaan vähitellen vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta korkeakoulutuksessa.A. Korkeakoulujen välinen yhteistyöYhteisö voi myöntää taloudellista apua seuraavia toimintoja varten:- KVY:n puitteissa:a) opiskelijoiden liikkuvuus, jotta korkeakouluopiskelijat voivat jonkin aikaa opiskella toisessa jäsenvaltiossa, tarpeen mukaan täydennettynä käytännön harjoittelulla, siten että kyseinen aika luetaan kokonaisuudessaan kiinteästi tutkintotodistukseen tai akateemiseen loppututkintoon kuuluvaksi,b) eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) edistäminen horjuttamatta muiden vastaavien järjestelmien olemassaoloa,c) korkeakouluopintojen, joko alkuvaiheen tai syventävien opintojen, opinto-ohjelmien yhteinen kehittäminen akateemisten opintojen tunnustamisen helpottamiseksi ja osallistuminen kokemusten vaihdon avulla koulutuksen laadun parantamiseen ja innovaatiokehitykseen yhteisön tasolla,d) opetushenkilöstön liikkuvuus muiden jäsenvaltioiden opetusohjelmaan kiinteästi kuuluvien kurssien järjestämiseksi,e) lyhyet intensiivikurssit, mukaan lukien useasta jäsenvaltiosta tuleville opiskelijoille tarkoitetut kesäkurssit, erityisesti sellaisilla koulutusaloilla, jotka eivät sovellu pitkään ulkomailla oleskeluun,- KVY:n ulkopuolella:f) yhteistyötä valmistelevat opintokäynnit, joita voivat tehdä:- opettajat,- korkeakoulujen hallintohenkilöstösekä tarvittaessa:- yhteistyöhankkeiden valmisteluun osallistuvat opiskelijat.B. Muut toiminnot eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi korkeakouluissa1. Yhteisö kannustaa korkeakouluja kehittämään valtion rajat ylittäviä toimintoja, jotka on tarkoitettu tuomaan eurooppalainen ulottuvuus opintojen kaikille alueille jokaisen opiskelijan hyödyksi. Yhteisön tukea voidaan myöntää seuraaviin toimintoihin:a) muiden jäsenvaltioiden kulttuurillisen ja taiteellisen, poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen ominaislaadun ymmärtämistä edistävän aineiston sekä Euroopan yhdentymiseen liittyvien osien sisällyttäminen opinto-ohjelmaan erityisesti monitieteisiä tai tieteidenvälisiä moduuleja luomalla,b) Euroopan unionin kielten opiskelu kiinteänä osana opintoja korostamalla erityisesti vähiten käytettyjä ja opetettuja kieliä, sekä uusien koulutusteknologioiden käyttöä,c) edellä a alakohdassa esitetyn aineiston käyttöönotto etäopiskelun avulla. 2. Taloudellista tukea voidaan myöntää myös korkeakoulujen muodostamille ryhmille yhden tai useamman 1 kohdassa tarkoitetun toiminnon yhteiseen kehittämiseen tarvittaessa yhteistyössä alueellisten tai paikallisten yhteisöjen ja taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa.C. Korkeakoulukohtaiset sopimuksetUseampiin korkeakoulujen välisiin yhteistyöohjelmiin tai muihin B kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin osallistuvat korkeakoulut voivat tehdä komission kanssa korkeakoulukohtaisen sopimuksen, joka kattaa kaikki toiminnot, joita varten voidaan myöntää yhteisön tukea. Yhteisön taloudellinen tuki kattaa aluksi korkeintaan kolme vuotta ja edellyttää säännöllistä tulosten tarkastelemista vähintään kerran vuodessa.D. Korkeakoulujen yhteistyöhankkeet yleisesti kiinnostavilla alueilla1. Yhteisö tukee hankkeita, jotka auttavat mahdollisesti verkoston yhdistämiä korkeakouluja tekemään yhteistyötä yleisesti kiinnostavilla alueilla. Yhteistyön tulisi auttaa korkeakouluja vaihtamaan kokemuksia ja levittämään tietoa hyviksi havaituista menettelytavoista sekä keskustelemaan korkeakoulutuksen laadullisista ja innovatiivisista näkökohdista, opetusmenetelmien parantamisesta, opintojen vertailtavuudesta ja edesauttamaan yhteisohjelmien ja erityiskurssien kehittämistä erityisesti korkeakoulujen välisissä yhteistyöohjelmissa aliedustettujen aineiden osalta.2. Yksi hankkeeseen osallistuvista korkeakouluista voi toimia kuhunkin hankkeeseen liittyvien toimintojen koordinoijana.2 Toimintamuoto Opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen ja ERASMUS-apurahojen rahoittaminen 1. Seuraavat edellytykset on täytettävä sen varmistamiseksi, että ulkomailla opiskeluun käytetty aika on opiskelijalle mahdollisimman suureksi hyödyksi:a) ulkomailla opiskelun on oltava kokopäiväistä ja riittävän pitkäaikaista (vähintään kolme kuukautta tai yksi lukukausi, enintään yksi akateeminen vuosi),c) lähettävä korkeakoulu hyväksyy toisessa jäsenvaltiossa suoritetut opinnot kokonaisuudessaan,c) opiskelijalla on oltava riittävät tiedot kielestä, jolla opetus vastaanottavassa korkeakoulussa annetaan,d) vastaanottavat korkeakoulut eivät peri lukukausimaksuja liikkuvuusohjelmiin osallistuvilta opiskelijoilta. Ne huolehtivat, että opiskelijoiden vastaanotto helpottuu, ja pyrkivät erityisesti ratkaisemaan opiskelijoiden käytännön ongelmat, mukaan lukien majoitusongelmat,e) ensimmäisen vuoden opiskelijoille ei myönnetä liikkuvuusapurahoja.Yhteisö jatkaa toisessa jäsenvaltiossa osan opinnoista suorittavien opiskelijoiden suoran taloudellisen tuen järjestelmän kehittämistä samoin kuin opintoja valmistelevien toimintojen (esimerkiksi kielikurssit, erityisesti Euroopan unionin vähiten käytetyissä ja opetetuissa kielissä, vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalisten ja kulttuuripiirteiden tuntemus, intensiivikurssit) kehittämistä.2. Yhteisön opiskelijoiden liikuvuuteen myöntämät apurahat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:a) talousarvion määrärahojen mukaan myönnetään vähintään 200 000 ecua jokaiselle jäsenvaltiolle,b) jäljelle jäävä osa myönnetään eri jäsenvaltioille seuraavien tekijöiden perusteella:i) korkeakouluopiskelijoiden kokonaismäärä,ii) iältään 18-25-vuotiaiden nuorten kokonaismäärä eri jäsenvaltioissa,iii) lähettävän ja vastaanottavan jäsenvaltion elinkustannuserot,iv) lähettävän ja vastaanottavan jäsenvaltion väliset keskimääräiset matkakustannukset.Yhteisö toteuttaa lisäksi tarvittavat toimenpiteet eri oppiaineiden ja alueiden tasapainoisen osallistumisen edistämiseksi, opiskelijavirtojen huomioon ottamiseksi ja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi, kuten eräiden sellaisten apurahojen rahoittaminen, joita 3 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset eivät opinto-ohjelman rakenteen vuoksi voi hoitaa. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä ei saa ylittää viittä prosenttia opiskelija-apurahojen vuotuisesta talousarviosta.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun toimintaohjeen mukaisesti jaettuja yhteisön varoja, jotka on tarkoitettu opiskelija-apurahoiksi, hoitavat kaikkien jäsenvaltioiden asettamat kansalliset viranomaiset. Kyseiset viranomaiset varmistavat yhteistyön kansallisten opiskelijoille tarkoitettujen apuraha- tai lainajärjestelmien tai muiden opiskelijoiden liikkuvuuden kannustamiseen tarkoitettujen taloudellisten lähteiden kanssa. Kansalliset viranomaiset voivat yhteistyössä komission kanssa ryhtyä toimenpiteisiin korkeakoulujen tai tiedekuntien tasapainoisen osallistumisen edistämiseksi kansallisella tai alueellisella tasolla levittämällä tietoa ja lisäämällä tietoisuutta mahdollisuuksista.4. Yhteisön apuraha on tarkoitettu korvaamaan osa ulkomailla opiskelun aiheuttamista lisäkustannuksista eli matkakuluista, mahdollisesti vaadittavista edeltävistä kieliopinnoista ja vastaanottavan maan korkeammista elinkustannuksista. Apurahan määrä opiskelijaa kohti saa olla enintään 5 000 ecua enintään 12 kuukauden ulkomailla oleskelun ajalta.5. Etusija annetaan opiskelijoille, joiden opinnot kuuluvat 1 toimintamuotoon kuuluviin toimintoihin. Poikkeuksellisesti apurahoja voidaan myöntää opiskelijoille, jotka osallistuvat opintoihin, joista on annettu korkeakoulujen välisiin yhteistyöohjelmiin kuulumattomia erityismääräyksiä (`free movers`), jos he täyttävät tämän toimintamuodon 1 kohdassa tarkoitetut valintaedellytykset.6. Apurahoja myönnettäessä on otettava huomioon miesten ja naisten väliset tasa-arvoperiaatteet. Vammaisten opiskelijoiden erityistarpeet tulisi ottaa huomioon apurahan määrää vahvistettaessa.7. Koska yhteisön osallistuminen kattaa ainoastaan osan opiskelijoiden liikkuvuuden kustannuksista, jäsenvaltioita kehotetaan avustamaan tarpeellisten varojen hankkimisessa. Tässä yhteydessä opiskelijoiden omassa maassaan saamien apurahojen tai lainojen maksamista jatketaan opiskelijan opiskellessa toisessa jäsenvaltiossa.II LUKU KOULUOPETUS (COMENIUS) 1. Tässä luvussa on seuraavat kolme toimintamuotoa, joiden tarkoituksena on kannustaa:- 1 toimintamuoto: koulujenvälisiä kumppanuussuhteita,- 2 toimintamuoto: siirtotyöläisten, liikkuvien ammatinharjoittajien, kiertolaisten ja romaanien lasten koulutusta, kulttuurienvälistä koulutusta,- 3 toimintamuoto: opetushenkilöstön ammattitaidon parantamista ja saattamista ajan tasalle.Nämä toimintamuodot perustuvat LINGUA-ohjelmasta saatuun kokemukseen, neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden opetusministereiden hyväksymiin teksteihin, yhteisön opetusalan yhteistyöhön (mukaan lukien ensimmäisen ja toisen asteen koulutuksessa tehdyt pilottiprojektit) ja siirtotyöläisten ja romaanien lasten opetukseen sekä opettajavaihtoon.Kouluopetukseen varattujen varojen määrä on vähintään 10 prosenttia SOKRATES-ohjelman kokonaistalousarviosta.2. Yhteisön varat, jotka on tarkoitettu 1 toimintamuodon ja 3 toimintamuodon 2 kohdan edistämiseksi, jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:a) talousarvion määrärahojen mukaan jokaiselle jäsenvaltiolle myönnetään vähintään 200 000 ecua,b) jäljelle jäävä osa myönnetään eri jäsenvaltioille seuraavien tekijöiden perusteella:i) koulujen oppilaiden kokonaismäärä,ii) koulujen lukumäärä,iii) opetushenkilöstön määrä,iv) bruttokansantuote asukasta kohti,v) lähettävän ja vastaanottavan jäsenvaltion väliset keskimääräiset matkakustannukset.3. Tässä luvussa tarkoitettujen hankkeiden valinta tapahtuu tämän päätöksen 5 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.4. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet koulujen tasapainoisen osallistumisen edistämiseksi yhteisön, kansallisella ja alueellisella tasolla. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä saa olla enintään 5 prosenttia tässä luvussa määrättyjen toimintojen vuotuisesta talousarviosta.5. Tässä luvussa määrätty yhteisön taloudellinen tuki on tarkoitettu kattamaan osa hankkeiden toteuttamiselle välttämättömistä kustannuksista.6. Yhteisön tukea myönnetään tasa-arvoperiaatteen mukaisesti, erityisesti miesten ja naisten välisen tasa-arvoperiaatteen mukaisesti. Tämän luvun mukaisesti kehitettyihin toimintoihin osallistuvien vammaisten henkilöiden erityistarpeet tulisi ottaa huomioon tuen määrää vahvistettaessa.1 Toimintamuoto Koulujen väliset kumppanuussuhteet 1. Yhteisö kannustaa sellaisia koulujen välisiä monenkeskisiä kumppanuussuhteita, jotka rakentuvat eurooppalaisen koulutushankkeen ympärille.Monenkeskinen kumppanuus on vähintään kolmen koulun muodostama ryhmä kolmesta jäsenvaltiosta; yksi kouluista tai koulun yhteydessä oleva elin toimii koordinoijana. Kumppanuus voi mahdollisesti olla kahdenkeskistä, jos pääasiallisena tarkoituksena on edistää Euroopan unionin kielten tuntemusta, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten osalta.Eurooppalaisen koulutushankkeen tarkoituksena on kehittää yhtä tai useampaa eurooppalaista teemaa koulujen jokapäiväisiin toimintoihin sisällytettyjen opetuksellisten toimintojen ja toimenpiteiden kautta.Kyseisiin toimiin ja toimenpiteisiin voi sisältyä:- oppilaiden osallistuminen, jos mahdollista, monitieteisiin hankkeisiin,- Euroopan unionin kielten oppiminen ja kielitaidon parantaminen,- oppilaiden liikkuvuus, erityisesti kielitaidon parantamiseen tähtääviin kumppanuussuhteisiin osallistuvien koulujen oppilaiden osalta. Esikoululaiset eivät voi osallistua tämän tyyppisiin hankkeisiin,- opetusmateriaalin vaihto ja innovatiivisista opetusmenetelmistä saatujen tietojen ja kokemusten vaihto,- tietotekniikka- ja viestintäteknologioiden käyttö, myös etäopiskelun tarjoamiin mahdollisuuksiin, erityisesti siten, että kumppanuuksista kertyneitä tuloksia ja kokemuksia voidaan levittää laajalti hankkeisiin suoranaisesti osallistumattomien koulujen hyväksi.2. Taloudellista tukea voidaan myöntää uusien eurooppalaisten koulutushankkeiden rahoittamiseen rajoitetuksi ajaksi. Tukea myönnetään aluksi enintään kolmeksi vuodeksi, ja se edellyttää toteutettujen hankkeiden määräaikaisia tarkastuksia.Yhteisön tukea myönnettäessä etusija annetaan hankkeille, joiden Euroopan intressissä olevina aiheina on:- eurooppalainen ulottuvuus yleensä sekä muut kulttuuriperintöön, ympäristönsuojeluun, taideopetukseen sekä tieteen ja teknologian edistämiseen liittyvät aiheet,- poikien ja tyttöjen välistä koulutuksellista tasa-arvoa edistävät aiheet,- kaikkien oppilaiden koulumenestyksen parantamiseen pyrkivät aiheet,- erityisen koulutustarpeen ja -kyvyn omaavien lasten tarpeiden tyydyttämiseen pyrkivät aiheet.Jos useampi hanke täyttää samat valintaedellytykset, etusija annetaan sellaisten koulujen hankkeille, jotka eivät aikaisemmin ole osallistuneet yhteisön toimintoihin.3. Taloudellista tukea voidaan myöntää kumppanuussuhteiden valmisteluun liittyviin vierailuihin enintään yhden viikon ajaksi sekä koulujen välisiin henkilöstövaihtoihin kumppanuuksien tukemiseksi ja eurooppalaisten koulutushankkeiden kehittämiseksi enintään neljän viikon ajaksi.2 Toimintamuoto Siirtotyöläisten, kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden, kiertolaisten ja romaanien lasten koulutus; kulttuurienvälinen koulutus Taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on:- edistää siirtotyöläisten, kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden, kiertolaisten ja romaanien lasten tasa-arvoa ja mahdollisimman täydellistä osallistumista koulun toimintoihin,- parantaa heidän koulutustaan ja heidän saamansa opetuksen laatua,- vastata heidän erityisiin koulutustarpeisiinsa ja -kykyihinsä,- edistää kaikkien koululaisten kulttuurienvälistä koulutusta.Hankkeisiin voi sisältyä erityisesti:- tietojen ja kokemusten vaihto kaikista ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuista seikoista,- erityisten kurssien ja opetusmateriaalin suunnittelu,- kulttuurienvälisten opetusmenetelmien käyttöönotto.3 Toimintamuoto Opetushenkilöstön ammattitaidon parantaminen ja saattaminen ajan tasalle 1. Taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin, joita ovat esittäneet opettamisesta ja/tai oppilaiden ohjauksesta vastuussa olevien opettajien/opetushenkilöstön ammattitaidon parantamista ja saattamista ajan tasalle ajavat laitokset ja järjestöt.Hankkeiden tarkoituksena on edistää:a) sellaisten tietojen ja kokemusten vaihtoa, jotka liittyvät eurooppalaisen ulottuvuuden lisäämiseen opetushenkilöstön ammattitaidon saattamiseksi ajan tasalle tai erityisten taitojen lisäämiseksi,b) sellaisen opetushenkilöstön ammattitaidon parantamista ja saattamista ajan tasalle, joka erityisesti osallistuu erityisiä koulutustarpeita tai -kykyjä omaavien lasten koulumenestyksen parantamiseen ja joka pyrkii varmistamaan oppilaiden mahdollisimman täydellisen koulun toimintoihin osallistumisen,c) tässä toimintamuodossa tarkoitettujen kumppanuussuhteiden, myös tietotekniikka- ja viestintäteknologioita sekä etäopiskelua hyödyntävien, kehitystä.2. Opetushenkilöstön ammattitaidon ajan tasalle saattamiseen tarkoitettuihin valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin voi myös kuulua rajoitettu määrä oleskeluja toisessa jäsenvaltiossa, jotta henkilöstö voi osallistua asianomaisten laitosten tai järjestöjen yhteisesti järjestämiin seminaareihin.III LUKU LAAJA-ALAISET TOIMINTAMUODOT 1. Tässä luvussa kuvattuja toimintoja sovelletaan kaikilla koulutustasoilla. Ne täydentävät I ja II luvuissa esitettyjä toimintamuotoja, ja ne on tarkoitettu edistämään: - 1 toimintamuoto: kielitaitoa yhteisön alueella (LINGUA), - 2 toimintamuoto: avointa ja etäopiskelua, - 3 toimintamuoto: tiedon ja kokemusten vaihtamista, mukaan lukien EURYDICE ja ARION sekä muut toimenpiteet, myös aikuiskoulutus. Laaja-alaisiin toimintamuotoihin varattavien varojen määrä on vähintään 25 prosenttia SOKRATES-ohjelman kokonaismäärärahoista.2. a) Yhteisön varat, jotka on tarkoitettu III luvussa 1 toimintamuodon 2 kohdan b, c ja e alakohdan ja 3 toimintamuodon 3 kohdan edistämiseksi, jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:i) talousarvion määrärahojen mukaisesti jokaiselle jäsenvaltiolle myönnetään vähintään 200 000 ecua,ii) jäljelle jäävä osa myönnetään eri jäsenvaltioille seuraavien tekijöiden mukaan:a) opettajien määräb) oppilaiden määräc) bruttokansantuote asukasta kohtid) lähettävän ja vastaanottavan maan väliset keskimääräiset matkakustannukset.3. Valinta tässä luvussa tarkoitettuihin hankkeisiin tapahtuu tämän päätöksen 5 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.4. Komissio toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet jäsenvaltioiden oppilaitosten tasapuolisen osallistumisen edistämiseksi. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä saa olla enintään 5 prosenttia tässä luvussa esitettyjen toimintojen vuotuisesta talousarviosta.5. Tässä luvussa määrätty yhteisön taloudellinen tuki on tarkoitettu kattamaan osa hankkeiden toteuttamiselle välttämättömistä kustannuksista.6. Yhteisön tukea myönnetään tasa-arvoperiaatteen mukaisesti, erityisesti miesten ja naisten välisen tasa-arvoperiaatteen mukaisesti. Tämän luvun mukaisesti kehitettyihin toimintoihin osallistuvien vammaisten henkilöiden erityistarpeet tulisi ottaa huomioon tuen määrää vahvistettaessa.1 Toimintamuoto Kielitaidon edistäminen yhteisön alueella (LINGUA) 1. Kielitaidon edistämisellä on olennainen osa avoimen eurooppalaisen koulutusyhteistyön luomisessa ja vahvistettaessa Euroopan unionin kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta säilyttäen samalla niiden kielellisen ja kulttuurillisen monimuotoisuuden.SOKRATES-ohjelman yhteydessä vieraiden kielten opettamisella tarkoitetaan kaikkien unionin virallisten kielten opettamista vieraana kielenä, myös iirin (yksi kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimukset on laadittu) ja lëtzebuergin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) kielten.LINGUA-toimintamuoto käsittää kielten oppimisen yleensä.2. Edistämistoimenpiteiden, joita tarkoitetaan I luvun 1 toimintamuodossa ja II luvun 1 toimintamuodossa, lisäksi yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on toteuttaa seuraavat toiminnot:a) kielten opettajien perus- ja täydennyskoulutuksesta vastuussa olevien laitosten tai järjestöjen, joiden tarkoituksena on parantaa, vahvistaa ja laajentaa nykyisten ja tulevien kielten opettajien kieli- ja opetustaitoja, esittämien Euroopan yhteistyöohjelmien (innovatiivisten koulutusohjelmien ja opetusmateriaalin yhteinen suunnitteleminen ja kehittäminen) kehittäminen,b) kielten opettajille, kielten opettajiksi uudelleenkouluttautuvalle opetushenkilöstölle, tutkinnon suorittaneille opettajille, joiden aikomuksena on palata työelämään kielten opettajina, muiden aineiden opettajille, joiden tarkoituksena on opettaa vieraalla kielellä, tarkoitetut kielikylvyt tai muut vastaavat toiminnot ulkomailla. Kielikylpyjen kesto tulee olemaan kahden ja neljän viikon välillä,c) tulevien kielten opettajien toimiminen avustajina ulkomailla heidän opettamiensa kielten taidon parantamiseksi. Harjoittelukauden pituus on vähintään kolme kuukautta ja enintään yksi vuosi, ja harjoittelu on suoritettava jäsenvaltiossa, jonka yksi virallinen kieli on avustajan tuleva opetuskieli,d) opetussuunnitelmien kehittäminen ja vaihtaminen, uuden opetusmateriaalin tuottaminen ja kielitaidon mittaamiseen käytettävien menetelmien ja välineiden parantaminen. Nämä hankkeet on tarkoitettu eri kiinnostuneille tahoille, ja ne koskevat pääasiassa opiskelijoiden ja oppilaiden kielitaidon parantamista kouluissa tai opintokeskuksissa liikkuvuusohjelmiin osallistumisen helpottamiseksi,e) yleissivistävää, ammatillista tai teknisen alan koulutusta saavien oppilaiden koulutusvaihtoa varten myönnetään rajoitettua taloudellista tukea. Tämä vaihto perustuu oppilaitosten hankkeisiin, ja sen tarkoituksena on parantaa viestinnän taitoa vieraalla kielellä ja lisätä vaihtoon osallistuvien motivaatiota vieraiden kielten taidon parantamiseen.3. Edellä 2 kohdan a-d alakohdan osalta etusija annetaan hankkeille ja toiminnoille, jotka:- liittyvät Euroopan unionin vähimmin käytettyjen ja opetettujen kielten opettamiseen,- sisältävät uusien koulutusteknologioiden käyttöä ja/tai etäopiskelua,- on tarkoitettu heikommassa asemassa olevien ja vieraiden kielten oppimisessa erityistä tukea tarvitsevien avuksi. Edellä olevan 2 kohdan e alakohdan osalta etusija annetaan ammatilliseen tai tekniseen koulutukseen kuuluville hankkeille, jotka:- toteuttavat uutta luovia aloitteita vieraiden kielten oppimiseen liittyvän koulutusvaihdon yhteydessä,- korostavat eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa,- tukevat Euroopan unionin vähimmin käytettyjen ja opetettujen kielten opetusta.2 Toimintamuoto Avoimen ja etäopiskelun edistäminen Avoimen ja etäopiskelun, myös tietotekniikka- ja viestintäteknologioita käyttävän, kehittäminen on avainasemassa Euroopan unionin kansalaisten hyödyntäessä avointa Eurooppaa koulutusyhteistyön alalla.Toimintamuodon tarkoituksena on koulutusalan innovaatioita hyödyntämällä parantaa koulutuksen laatua ja helpottaa erityisesti sellaisten henkilöiden pääsyä kaikille koulutustasoille, joilla ei maantieteellisen tai henkilökohtaisen tilanteen vuoksi ole muuta mahdollisuutta opiskeluun.Edellä I ja II luvussa tarkoitettujen avoimeen ja etäopiskeluun kuuluvien toimintamuotojen lisäksi yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on:a) helpottaa alan järjestöjen ja laitosten yhteistyötä tietojen ja kokemusten vaihdon kautta,b) vastata avoimen ja etäopiskelun teknisiin kysymyksiin liittyvään opettajien, kouluttajien ja hallintohenkilöstön ammattitaidon parantamisen tarpeeseen,c) parantaa avoimeen etäopiskeluun liittyvien tuotteiden laatua ja käyttäjäystävällisyyttä,d) edistää avoimen etäopiskelun kautta saadun pätevyyden tunnustamista.3 Toimintamuoto Tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen Jäljempänä esitetyt toimet perustuvat kokemuksiin, jotka on saatu jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta, mukaan luettuna johtavien virkamiesten kokoukset neuvostossa, sekä EURYDICE-verkosta, NARIC-verkosta, ARION-ohjelmasta ja ERASMUS-ohjelman 4 toimintamuodosta.1. Yleisesti kiinnostavia koulutuspoliittisia kysymyksiä Komissio vaihtaa tietoja ja kokemuksia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa neuvoston vahvistamista yleisesti kiinnostavista koulutuspoliittisista kysymyksistä. Tämän vuoksi voitaisiin toteuttaa aiheellisia kannustustoimenpiteitä, jotta näitä voitaisiin käsitellä yhteisesti. Seuraavat erityistoimenpiteet voitaisiin toteuttaa:- tutkimukset ja vertailevat analyysit,- kokousten järjestäminen,- asiantuntijavaihto.Seuraavia aiheita olisi käsiteltävä ensisijaisina aiheina:- niiden lasten ja nuorten kohtaamat ongelmat, jotka lähtevät koulutusjärjestelmästä ilman riittävää valmentamista,- opetuksen laadun arviontimenetelmät ja tämän alan pilottihankkeiden mahdollinen aloittaminen.2. Tieotojenvaihto (EURYDICE)Tällä alalla tuettujen toimien avulla voidaan varmistaa sellaisten tietojen saanti, jotka on tarkoitettu eri kohderyhmille, ensisijaisesti kansallisesta koulutuspolitiikasta vastaaville kohderyhmille, ja jotka koskevat koulutuspolitiikkaa ja -järjestelmiä, uudistuksia sekä koulutusta koskevien tutkimusten tuloksia.Komission perustama EURYDICE - eurooppalainen yksikkö - ja kansalliset yksiköt, joita jäsenvaltiot perustivat, toteuttavat nämä toimenpiteet.Eurooppalaiselle yksikölle ja kansallisille yksiköille voidaan myöntää rahoitustukea seuraaviin toimiin:a) tietojen keruu ja koulutusjärjestelmien rakenteita ja järjestämistä koskevien perustietojen tuottaminen ja jatkuva päivittäminen jäsenvaltioissa,b) vertailevien tutkimusten tekeminen ensisijaisista aiheista ja koulutussuuntausten analysointi yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa sekä viitekehysten kokoaminen yhteen, jolloin tietoja voitaisiin paremmin vertailla,c) näiden tietojen levittäminen olemassa olevien tieto- ja levityskanavien ja -yhteyksien kautta kansallisella, paikallisella ja yhteisön tasolla,d) yhteisön koulutusta koskevien tietokantojen perustaminen ja läheisten yhteyksien luominen jäsenvaltioiden olemassa olevien tietokantojen välille ja näihin tietokantoihin pääsyn helpottaminen,e) uusien tietotekniikkaa ja elektroniikkaa koskevien teknologioiden käyttäminen vaihdon vastavuoroisuuden varmistamiseksi ja voimavarojen tehokkaampi jakaminen. Tukea saaneissa toimissa otetaan huomioon yhteisön kehitys Euroopan laajuisten verkostojen alalla ja erityisesti julkisten hallinto-osastojen väliset tietoliikenneyhteydet.Edellä a-e alakohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamisessa kehitetään läheinen yhteys Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (CEDEFOP) ammattikoulutusta koskevien tietojen osalta, yhteisön tilastotoimiston EUROSTATin tilastojen osalta, yhteisön NARIC-verkostoon (tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset) sekä kaikkiin muihin koulutuksen alalla olemassa oleviin tietoverkkoihin kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.3. ARIONRahallista tukea voidaan myöntää monenkeskisten opintokäyntien järjestämiseen päättäjille, jotka voivat toimia moninkertaistajina ja jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet. Näiden opintokäyntien tarkoituksena on tehdä mahdolliseksi jäsenvaltioita yleisesti kiinnostavia kysymyksiä koskevien tietojen ja kokemusten vaihto.Tässä toimenpiteessä päättäjinä pidetään erityisesti opetushenkilöstöä, jonka tehtäviin kuuluu eurooppalaisten hankkeiden johtaminen, arviointi, ammatillinen koulutus, ohjaaminen ja eurooppalaisten hankkeiden yhteensovittaminen sekä ministeriöiden vastuuhenkilöt.4. NARICRahallista tukea voidaan myöntää tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisista tiedotuskeskuksista (NARIC) muodostuvan verkoston kehittämiseen edelleen.5. Muut toimenpiteet A. Aikuiskoulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminenKaikilla aikuiskoulutuksen alueilla (yleinen, kulttuurinen ja sosiaalinen) olisi vahvistettava eurooppalaista ulottuvuutta kansojen välisellä yhteistyöllä ja aikuiskoulutuksesta vastaavien järjestöjen ja laitosten välisen kokemusten vaihdon avulla.Yhteisön rahallista tukea voitaisiin myöntää edellä mainituille järjestöille ja laitoksille seuraaville kansojen välisille toimille:- hankkeet aikuiskoulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseksi ja vahvistamiseksi, erityisesti jakamalla tietoa jäsenvaltioiden kulttuurista ja perinteistä ja Euroopan unionin kielistä, ja hankkeet, joissa kehitetään aikuiskoulutuskursseja, jotka edistävät Euroopan unionia koskevien poliittisten, taloudellisten ja hallinnollisten asioiden ymmärtämystä,- hankkeet, jotka edistävät aikuiskoulutusalaa koskevien kokemusten vaihtoa ja hyviksi koettujen menettelytapojen ja tietojen levittämistä.B. Täydentävät toimenpiteetKomissio tukee seuraavia täydentäviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ohjelman tavoitteiden edistäminen:- opetushenkilöstön, opiskelijoiden ja oppilaiden vanhempien yhdistysten Euroopan tasolla kehitetyt hankkeet,- valistustoimet koulutuksen ja ammattikoulutuksen alan yhteistyön kehittämiseksi, mukaan lukien tuki Eurooppa koulussa -kilpailun järjestämiseen Euroopan neuvoston kanssa,- tässä liitteessä olevien toimien seuranta- ja arviointitoimenpiteet,- tiedotusta koskevat toimenpiteet, jotka ovat tarpeellisia ohjelman eri toimenpiteiden toteuttamiseksi ja jotka ovat kehittäneet jäsenvaltioiden nimeämät laitokset.


Avis juridique important

|

31993D0619

93/619/EY: Komission päätös, tehty 19 päivänä marraskuuta 1993, tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 297 , 02/12/1993 s. 0025 - 0026 Suomenk. erityispainos Alue 4 Nide 5 s. 0134  Ruotsink. erityispainos Alue 4 Nide 5 s. 0134

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä marraskuuta 1993,tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean perustamisesta (93/619/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäyhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän toteuttaminen edellyttää korkean tason tieteenharjoittajien välistä yhteistyötä erityisesti meribiologiaa ja kalastusta, kalastusteknologiaa, kalataloutta tai muita vastaavia tieteenaloja koskevien tietojen soveltamisen tai kalastus- ja vesiviljelyalan tutkimustarpeiden osalta,tämä asiantuntijayhteistyö on järjestettävä komission yhteyteen perustetun pysyvän komitean puitteissa, jakomission päätöksessä 79/572/ETY (), sellaisena kuin se on muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, perustetun nykyisen tieteellis-teknisen kalatalouskomitean toimivaltuuksia olisi muutettava vastaavasti; olisi selvyyden vuoksi korvattava mainittu päätös,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Perustetaan komission yhteyteen tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea, jäljempänä "komitea".2 artikla 1. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa yhteisön kalastusalueille pääsyä ja kalavarojen käyttöä sekä kalataloudellista hyväksikäyttöä koskevaan sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä.2. Komitea laatii vuosittain kertomuksen kalavarojen tilasta ja kalastuksen kehittymisestä ottaen huomioon biologiset, tekniset ja taloudelliset tekijät. Komitea laatii kertomuksen myös kalavarojen tilasta johtuvista taloudellisista seurauksista.3. Komitea esittää vuosittain kertomuksen kalastus- ja vesiviljelyalan tieteellisen, teknisen ja taloudellisen tutkimuksen yhteensovittamista koskevista tehtävistä ja tarpeista.4. Komitea voi kiinnittää komission huomiota 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin kysymyksiin.3 artikla Komiteassa on enintään kaksikymmentäkahdeksan jäsentä.4 artikla Komissio nimittää komitean jäsenet korkean tason tieteenharjoittajista, joilla on 2 artiklassa tarkoitettujen alojen erityisasiantuntemus.5 artikla Komitea valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa. Valinta suoritetaan yksinkertaisella ääntenenemmistöllä.6 artikla 1. Komitean jäsenten, puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta. Heidät voidaan valita tehtäväänsä uudelleen. Komitean puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajia ei kuitenkaan voida välittömästi valita uudelleen kahden peräkkäisen kaksivuotisen toimikauden jälkeen. Tehtävistä ei makseta korvausta.Kaksivuotisen toimikauden päätyttyä komitean jäsenet, puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat jatkavat tehtävissään, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai heidän toimikautensa uusitaan.2. Jos komitean jäsen, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja katsoo, ettei hän pysty hoitamaan velvollisuuksiaan, tai hän eroaa, on hänen tilalleen toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi nimettävä toinen henkilö tehtävästä riippuen joko 4 tai 5 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.7 artikla 1. Komitea voi sovittuaan asiasta komission yksiköiden kanssa muodostaa keskuudestaan työryhmiä.2. Työryhmien tehtävänä on laatia komitealle mietintöjä tämän määräämistä aiheista.8 artikla 1. Komitea ja työryhmät kokoontuvat komission edustajan kutsusta.2. Komission edustaja sekä komission muita virkamiehiä ja henkilöstöön kuuluvia, joiden alaan asia kuuluu, osallistuu komitean ja työryhmien kokouksiin.3. Komission edustaja voi kutsua käsiteltävänä olevan asian erityisasiantuntijoita osallistumaan kokouksiin.4. Komissio huolehtii komitean ja työryhmien sihteeripalveluista.9 artikla 1. Komitea käsittelee asiat, joista komissio on pyytänyt lausuntoa. Asioista ei äänestetä.Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa lausunnon antamiselle määräajan.2. Jos komitean lausunto on yksimielinen, se laatii yhteiset johtopäätökset. Jos komitean jäsenet eivät pääse yksimielisyyteen, asioita käsiteltäessä esille tulleet eri näkökannat sisällytetään komission edustajan vastuulla laadittuun mietintöön.10 artikla Rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa heidän osallistuessaan komitean työhön, jos komission edustaja ilmoittaa komitean jäsenille, että pyydetty lausunto on luottamuksellisesta aiheesta.Tällöin kokouksiin osallistuvat vain komitean jäsenet sekä komission edustaja sekä komission muut virkamiehet ja henkilöstöön kuuluvat, joiden alaan asia kuuluu.11 artikla 1. Kumotaan päätös 79/572/ETY.2. Tieteellis-teknisen kalatalouskomitean jäsenet ovat 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteella komitean jäseniä toimikautensa päättymiseen saakka.3. Päätöksen 6 artiklan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin 2 kohdassa tarkoitettujen jäsenten toimikauden päättyessä.Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 1993.Komission puolesta Yannis PALEOKRASSAS Komission jäsen() EYVL N:o L 156, 23.6.1979, s. 29


title: Neuvoston päätös 2012/632/YUTP, annettu 15 päivänä lokakuuta 2012 , Eritreaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/127/YUTP muuttamisesta

text:
               16.10.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 282/46

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/632/YUTP,
   annettu 15 päivänä lokakuuta 2012,
   Eritreaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/127/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan, sekä katsoo
   seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto antoi 1 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen 2010/127/YUTP (1).

               (2)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 25 päivänä heinäkuuta 2012 päätöslauselman 2060 (2012), jolla muutettiin Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1907 (2009) 5 kohdassa asetettua asevientikieltoa.

               (3)

               Päätös 2010/127/YUTP olisi muutettava vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Lisätään päätöksen 2010/127/YUTP 1 artiklaan kohta seuraavasti:

      ”4.   Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta:

                  a)

                  suojavaatetukseen, jonka Yhdistyneiden kansakuntien henkilöstö, tiedotusvälineiden edustajat sekä humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilöstö vievät tilapäisesti Eritreaan yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä, luodinkestävät liivit ja sotilaskypärät mukaan luettuina;

                  b)

                  yksinomaan humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden toimituksiin Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 751 (1992) perustetun komitean, jonka toimeksiantoa laajennettiin päätöslauselmalla 1844 (2008), jäljempänä ’pakotekomitea’, etukäteen antaman hyväksynnän mukaisesti.”

   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 15 päivänä lokakuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  EUVL L 51, 2.3.2010, s. 19.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/2469, annettu 8 päivänä joulukuuta 2015, säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY säädettyjä toimenpiteitä vastaavista toimenpiteistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja San Marinon tasavallan välisen sopimuksen muutospöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               31.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 346/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2469,
   annettu 8 päivänä joulukuuta 2015,
   säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY säädettyjä toimenpiteitä vastaavista toimenpiteistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja San Marinon tasavallan välisen sopimuksen muutospöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 115 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 14 päivänä toukokuuta 2013 komission aloittamaan San Marinon tasavallan kanssa neuvottelut muutoksesta Euroopan yhteisön ja San Marinon tasavallan väliseen sopimukseen, jossa määrätään säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY säädettyjä toimenpiteitä vastaavista toimenpiteistä (1), jäljempänä ’sopimus’, jotta kyseisessä sopimuksessa voitaisiin ottaa huomioon maailmanlaajuisella tasolla sovitut pyrkimykset edistää automaattista tietojenvaihtoa kansainvälisenä standardimenettelynä.

               (2)

               Neuvottelujen tuloksena syntynyt sopimuksen muutospöytäkirjan, jäljempänä ’muutospöytäkirja’, teksti on neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukainen, koska sillä yhtenäistetään sopimus automaattista tietojenvaihtoa koskevan viimeaikaisen kansainvälisen kehityksen kanssa, toisin sanoen Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) laatiman globaalin standardin kanssa, joka koskee finanssitilitietojen automaattista vaihtoa verotusasioissa. Unioni, jäsenvaltiot ja San Marinon tasavalta ovat aktiivisesti osallistuneet OECD:n maailmanlaajuisen foorumin työhön mainitun standardin kehittämisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi. Sopimuksen teksti, sellaisena kuin se on muutettuna muutospöytäkirjalla, muodostaa oikeusperustan globaalin standardin täytäntöönpanolle unionin ja San Marinon tasavallan välisissä suhteissa.

               (3)

               Uusi pöytäkirja olisi allekirjoitettava unionin puolesta,

               (4)

               Jäsenvaltioiden ja San Marinon tasavallan OECD:n maailmanlaajuisessa foorumissa esittämät linjaukset huomioon ottaen muutospöytäkirjaa olisi sovellettava väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016, kunnes sen tekemistä ja voimaantuloa koskevat menettelyt saadaan päätökseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan lupa allekirjoittaa säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY säädettyjä toimenpiteitä vastaavia toimenpiteitä koskevan, Euroopan unionin ja San Marinon tasavallan välisen sopimuksen muutospöytäkirja unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun muutospöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen.
   Muutospöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa muutospöytäkirja unionin puolesta.
   3 artikla
   Muutospöytäkirjaa sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016 vastavuoroisuusperiaatetta noudattaen (2).
   Neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa unionin puolesta San Marinon tasavallalle aikomuksestaan soveltaa muutospöytäkirjaa väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016 vastavuoroisuusperiaatetta noudattaen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EUVL L 381, 28.12.2004, s. 33.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee päivän, josta alkaen muutospöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


title: 2009/541/EY,Euratom: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009 , tuomarin nimittämisestä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen

text:
               14.7.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 181/25

      JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,
   tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009,
   tuomarin nimittämisestä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen
   (2009/541/EY, Euratom)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 224 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan,
   sekä katsovat seuraavaa:
   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 5 ja 7 artiklan sekä sen 47 artiklan nojalla ja Daniel SVABYn eroamisen johdosta olisi Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen nimitettävä tuomari hänen jäljellä olevaksi toimikaudekseen eli 31 päivään elokuuta 2010,
   OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Juraj SCHWARCZ nimitetään Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomariksi 7 päivänä lokakuuta 2009 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2010 päättyväksi kaudeksi.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2009.

            Puheenjohtaja

         C. DANIELSSON


title: Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012 , neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen euroopan unionin talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2013

text:
               4.8.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 234/4

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,
   neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen euroopan unionin talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2013
   2012/C 234/06
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan 3 kohdan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio toimitti 25 päivänä toukokuuta 2012 ehdotuksen, joka sisältää talousarvioesityksen varainhoitovuodeksi 2013 (1).

               (2)

               Neuvosto tarkasteli komission ehdotusta määritelläkseen kannan, joka on tulojen osalta yhdenmukainen Euroopan yhteisöjen omista varoista 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2) kanssa ja menojen osalta yhdenmukainen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) I osan kanssa, joka on tällä hetkellä sovellettava talousarvion kurinalaisuutta koskeva väline, kunnes Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan nojalla vahvistetaan monivuotinen rahoituskehys,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Neuvosto vahvisti 24 päivänä heinäkuuta 2012 neuvoston kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2013.
   Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivuston osoitteesta http://www.consilium.europa.eu/

      Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  COM(2012) 300.

      (2)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (3)  EUVL L 347, 24.12.2009, s. 26.


title: 2005/708/EY: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien tarkistamisesta

text:
               14.10.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 269/24

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 7 päivänä syyskuuta 2005,
   vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien tarkistamisesta
   (2005/708/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 19, 20 ja 21 kohdan,
   ottavat huomioon rahoitusnäkymien tarkistamisesta 19 päivänä toukokuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2003/430/EY (2),
   ottavat huomioon komission ehdotukset,
   toimivat perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti (3),
   sekä katsovat seuraavaa:
   Neuvoston syyskuussa 2003 hyväksymässä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa (4) säädetään suorien tukien vähentämisestä (”tuen mukauttaminen”) maaseudun kehittämispolitiikan rahoittamiseksi, jotta saavutettaisiin parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä ja voitaisiin rahoittaa lisätoimia maaseudun kehittämiseksi. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen liitteessä I esitettyjä rahoitusnäkymiä (jäljempänä ’rahoitusnäkymät’), sellaisina kuin ne ovat muutettuina päätöksellä 2003/430/EY, olisi tämän vuoksi tarkistettava vuodeksi 2006 tuen mukauttamisen vaikutusten huomioon ottamiseksi. Tämän seurauksena alaotsakkeen 1a ”Yhteinen maatalouspolitiikka” maksusitoumusmäärärahoja voidaan käyttää alaotsakkeen 1b ”Maaseudun kehittäminen” lisätoimenpiteiden rahoittamiseen muuttamatta otsakkeen 1 ”Maatalous” enimmäismäärää,
   OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Rahoitusnäkymiä tarkistetaan seuraavasti:
   Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen vuotuisia enimmäismääriä taulukoiden 1a, 1b, 2a ja 2b otsakkeessa 1 muutetaan seuraavasti:

               a)

               alaotsakkeen 1a ”Yhteinen maatalouspolitiikka” määrärahoja vähennetään vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;

                              Yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista vähennetyt määrät

                           2006

                           miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina)

                           – 570

                           miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina)

                           – 655

               b)

               alaotsakkeen 1b ”Maaseudun kehittäminen” määrärahoja korotetaan vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;

                              Maaseudun kehittämisen määrärahoihin lisätyt määrät

                           2006

                           miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina)

                           + 570

                           miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina)

                           + 655

         2 artikla
   1.   Euroopan unionin rahoitusnäkymät esitetään vuoden 1999 hintoina liitteenä olevissa taulukoissa 1a ja 1b.
   2.   Vuodeksi 2005 bruttokansantulon ja hintojen muutosten mukaisesti tehdyn teknisen mukautuksen jälkeiset rahoitusnäkymät esitetään vastaavasti liitteenä olevissa taulukoissa 2a ja 2b.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puheenjohtaja

         J. BORRELL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. ALEXANDER

      (1)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

      (2)  EUVL L 147, 14.6.2003, s. 31.

      (3)  Euroopan parlamentin päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, ja neuvoston päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2005.

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

      LIITE
      Taulukko 1a:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) vuoden 1999 hintoina

                  (miljoonaa euroa)

                  Maksusitoumusmäärärahat

                  2000

                  2001

                  2002

                  2003

                  2004

                  2005

                  2006

                              1.

                              Maatalous

                  40 920

                  42 800

                  43 900

                  43 770

                  44 657

                  45 677

                  45 807

                              1a

                              Yhteinen maatalouspolitiikka

                  36 620

                  38 480

                  39 570

                  39 430

                  38 737

                  39 602

                  39 042

                              1b

                              Maaseudun kehittäminen

                  4 300

                  4 320

                  4 330

                  4 340

                  5 920

                  6 075

                  6 765

                              2.

                              RAKENNETOIMET

                  32 045

                  31 455

                  30 865

                  30 285

                  35 665

                  36 502

                  37 940

                  Rakennerahastot

                  29 430

                  28 840

                  28 250

                  27 670

                  30 533

                  31 835

                  32 608

                  Koheesiorahasto

                  2 615

                  2 615

                  2 615

                  2 615

                  5 132

                  4 667

                  5 332

                              3.

                              SISÄISET POLITIIKAT

                  5 930

                  6 040

                  6 150

                  6 260

                  7 877

                  8 098

                  8 212

                              4.

                              ULKOISET TOIMET

                  4 550

                  4 560

                  4 570

                  4 580

                  4 590

                  4 600

                  4 610

                              5.

                              HALLINTO (1)

                  4 560

                  4 600

                  4 700

                  4 800

                  5 403

                  5 558

                  5 712

                              6.

                              VARAUKSET

                  900

                  900

                  650

                  400

                  400

                  400

                  400

                  Rahoitusvaraus

                  500

                  500

                  250

                  Hätäapuvaraus

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  Lainatakuuvaraus

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                              7.

                              LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  Maatalous

                  520

                  520

                  520

                  520

                  Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

                  1 040

                  1 040

                  1 040

                  1 040

                  PHARE (hakijamaat)

                  1 560

                  1 560

                  1 560

                  1 560

                              8.

                              KORVAUKSET

                  1 273

                  1 173

                  940

                  MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  92 025

                  93 475

                  93 955

                  93 215

                  102 985

                  105 128

                  106 741

                  MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  89 600

                  91 110

                  94 220

                  94 880

                  100 800

                  101 600

                  103 840

                  Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

                  1,07 %

                  1,07 %

                  1,10 %

                  1,11 %

                  1,10 %

                  1,07 %

                  1,07 %

                  Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

                  0,17 %

                  0,17 %

                  0,14 %

                  0,13 %

                  0,14 %

                  0,17 %

                  0,17 %

                  Omien varojen enimmäismäärä

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

      Taulukko 1b:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) vuoden 1999 hintoina
      (Kyproksen kysymyksen mahdollisen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset mukaan luettuina)

                  (miljoonaa euroa)

                  Maksusitoumusmäärärahat

                  2000

                  2001

                  2002

                  2003

                  2004

                  2005

                  2006

                              1.

                              MAATALOUS

                  40 920

                  42 800

                  43 900

                  43 770

                  44 650

                  45 675

                  45 805

                              1a

                              Yhteinen maatalouspolitiikka

                  36 620

                  38 480

                  39 570

                  39 430

                  38 740

                  39 611

                  39 052

                              1b

                              Maaseudun kehittäminen

                  4 300

                  4 320

                  4 330

                  4 340

                  5 910

                  6 064

                  6 753

                              2.

                              RAKENNETOIMET

                  32 045

                  31 455

                  30 865

                  30 285

                  35 718

                  36 579

                  38 052

                  Rakennerahastot

                  29 430

                  28 840

                  28 250

                  27 670

                  30 571

                  31 899

                  32 703

                  Koheesiorahasto

                  2 615

                  2 615

                  2 615

                  2 615

                  5 147

                  4 680

                  5 349

                              3.

                              SISÄISET POLITIIKAT

                  5 930

                  6 040

                  6 150

                  6 260

                  7 891

                  8 112

                  8 226

                              4.

                              ULKOISET TOIMET

                  4 550

                  4 560

                  4 570

                  4 580

                  4 590

                  4 600

                  4 610

                              5.

                              HALLINTO (2)

                  4 560

                  4 600

                  4 700

                  4 800

                  5 403

                  5 558

                  5 712

                              6.

                              VARAUKSET

                  900

                  900

                  650

                  400

                  400

                  400

                  400

                  Rahoitusvaraus

                  500

                  500

                  250

                  Hätäapuvaraus

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  Lainatakuuvaraus

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                  200

                              7.

                              LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  3 120

                  Maatalous

                  520

                  520

                  520

                  520

                  Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

                  1 040

                  1 040

                  1 040

                  1 040

                  PHARE (hakijamaat)

                  1 560

                  1 560

                  1 560

                  1 560

                              8.

                              KORVAUKSET

                  1 273

                  1 173

                  940

                  MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  92 025

                  93 475

                  93 955

                  93 215

                  103 045

                  105 218

                  106 865

                  MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  89 600

                  91 110

                  94 220

                  94 880

                  100 800

                  101 600

                  103 840

                  Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

                  1,07 %

                  1,07 %

                  1,10 %

                  1,11 %

                  1,10 %

                  1,07 %

                  1,07 %

                  Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

                  0,17 %

                  0,17 %

                  0,14 %

                  0,13 %

                  0,14 %

                  0,17 %

                  0,17 %

                  Omien varojen enimmäismäärä

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

      Taulukko 2a:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) nykyhintoina

                  (miljoonaa euroa)

                  Maksusitoumusmäärärahat

                  Käypinä hintoina

                  2000

                  2001

                  2002

                  2003

                  2004

                  2005

                  2006

                              1.

                              MAATALOUS

                  41 738

                  44 530

                  46 587

                  47 378

                  49 305

                  51 439

                  52 618

                              1a

                              Yhteinen maatalouspolitiikka

                  37 352

                  40 035

                  41 992

                  42 680

                  42 769

                  44 598

                  44 847

                              1b

                              Maaseudun kehittäminen

                  4 386

                  4 495

                  4 595

                  4 698

                  6 536

                  6 841

                  7 771

                              2.

                              RAKENNETOIMET

                  32 678

                  32 720

                  33 638

                  33 968

                  41 035

                  42 441

                  44 617

                  Rakennerahastot

                  30 019

                  30 005

                  30 849

                  31 129

                  35 353

                  37 247

                  38 523

                  Koheesiorahasto

                  2 659

                  2 715

                  2 789

                  2 839

                  5 682

                  5 194

                  6 094

                              3.

                              SISÄISET POLITIIKAT

                  6 031

                  6 272

                  6 558

                  6 796

                  8 722

                  9 012

                  9 385

                              4.

                              ULKOISET TOIMET

                  4 627

                  4 735

                  4 873

                  4 972

                  5 082

                  5 119

                  5 269

                              5.

                              HALLINTO (3)

                  4 638

                  4 776

                  5 012

                  5 211

                  5 983

                  6 185

                  6 528

                              6.

                              VARAUKSET

                  906

                  916

                  676

                  434

                  442

                  446

                  458

                  Rahoitusvaraus

                  500

                  500

                  250

                  Hätäapuvaraus

                  203

                  208

                  213

                  217

                  221

                  223

                  229

                  Lainatakuuvaraus

                  203

                  208

                  213

                  217

                  221

                  223

                  229

                              7.

                              LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

                  3 174

                  3 240

                  3 328

                  3 386

                  3 455

                  3 472

                  3 566

                  Maatalous

                  529

                  540

                  555

                  564

                  Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

                  1 058

                  1 080

                  1 109

                  1 129

                  PHARE (hakijamaat)

                  1 587

                  1 620

                  1 664

                  1 693

                              8.

                              KORVAUKSET

                  1 410

                  1 305

                  1 074

                  MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  93 792

                  97 189

                  100 672

                  102 145

                  115 434

                  119 419

                  123 515

                  MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  91 322

                  94 730

                  100 078

                  102 767

                  111 380

                  114 060

                  119 112

                  Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

                  1,07 %

                  1,08 %

                  1,11 %

                  1,09 %

                  1,09 %

                  1,08 %

                  1,08 %

                  Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

                  0,17 %

                  0,16 %

                  0,13 %

                  0,15 %

                  0,15 %

                  0,16 %

                  0,16 %

                  Omien varojen enimmäismäärä

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

      Taulukko 2b:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) nykyhintoina
      (Kyproksen kysymyksen mahdollisen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset mukaan luettuina)

                  (miljoonaa euroa)

                  Maksusitoumusmäärärahat

                  Käypinä hintoina

                  2000

                  2001

                  2002

                  2003

                  2004

                  2005

                  2006

                              1.

                              MAATALOUS

                  41 738

                  44 530

                  46 587

                  47 378

                  49 297

                  51 437

                  52 615

                              1a

                              Yhteinen maatalouspolitiikka

                  37 352

                  40 035

                  41 992

                  42 680

                  42 772

                  44 608

                  44 858

                              1b

                              Maaseudun kehittäminen

                  4 386

                  4 495

                  4 595

                  4 698

                  6 525

                  6 829

                  7 757

                              2.

                              RAKENNETOIMET

                  32 678

                  32 720

                  33 638

                  33 968

                  41 094

                  42 528

                  44 746

                  Rakennerahastot

                  30 019

                  30 005

                  30 849

                  31 129

                  35 395

                  37 319

                  38 632

                  Koheesiorahasto

                  2 659

                  2 715

                  2 789

                  2 839

                  5 699

                  5 209

                  6 114

                              3.

                              SISÄISET POLITIIKAT

                  6 031

                  6 272

                  6 558

                  6 796

                  8 737

                  9 027

                  9 401

                              4.

                              ULKOISET TOIMET

                  4 627

                  4 735

                  4 873

                  4 972

                  5 082

                  5 119

                  5 269

                              5.

                              HALLINTO (4)

                  4 638

                  4 776

                  5 012

                  5 211

                  5 983

                  6 185

                  6 528

                              6.

                              VARAUKSET

                  906

                  916

                  676

                  434

                  442

                  446

                  458

                  Rahoitusvaraus

                  500

                  500

                  250

                  0

                  0

                  0

                  0

                  Hätäapuvaraus

                  203

                  208

                  213

                  217

                  221

                  223

                  229

                  Lainatakuuvaraus

                  203

                  208

                  213

                  217

                  221

                  223

                  229

                              7.

                              LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

                  3 174

                  3 240

                  3 328

                  3 386

                  3 455

                  3 472

                  3 566

                  Maatalous

                  529

                  540

                  555

                  564

                  Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

                  1 058

                  1 080

                  1 109

                  1 129

                  PHARE (hakijamaat)

                  1 587

                  1 620

                  1 664

                  1 693

                              8.

                              KORVAUKSET

                  1 410

                  1 305

                  1 074

                  MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  93 792

                  97 189

                  100 672

                  102 145

                  115 500

                  119 519

                  123 657

                  MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

                  91 322

                  94 730

                  100 078

                  102 767

                  111 380

                  114 060

                  119 112

                  Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

                  1,07 %

                  1,08 %

                  1,11 %

                  1,09 %

                  1,09 %

                  1,08 %

                  1,08 %

                  Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

                  0,17 %

                  0,16 %

                  0,13 %

                  0,15 %

                  0,15 %

                  0,16 %

                  0,16 %

                  Omien varojen enimmäismäärä

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

         (1)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

         (2)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

         (3)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

         (4)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.