title: 2013/81/EU: Komission päätös, annettu 13 päivänä helmikuuta 2013 , Kazakstanin tasavallasta peräisin olevan valkoisen fosforin, josta käytetään myös nimitystä alkuaineen muodossa oleva fosfori tai keltainen fosfori, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

text:
               14.2.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 43/38

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä helmikuuta 2013,
   Kazakstanin tasavallasta peräisin olevan valkoisen fosforin, josta käytetään myös nimitystä alkuaineen muodossa oleva fosfori tai keltainen fosfori, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä
   (2013/81/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
   on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   VIREILLEPANO

               (1)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kazakstanin tasavallasta, jäljempänä ’Kazakstan’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan valkoisen fosforin, josta käytetään myös nimitystä alkuaineen muodossa oleva fosfori tai keltainen fosfori, tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.

               (2)

               Menettely pantiin vireille, kun Thermphos International BV, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on valkoisen fosforin ainoa tuottaja unionissa ja edustaa näin ollen unionin koko tuotantoa, teki valituksen 7 päivänä marraskuuta 2011. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.

         2.   MENETTELYN OSAPUOLET

               (3)

               Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, ainoalle tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle asianomaisessa maassa, vertailumaan tuottajalle, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kazakstanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (4)

               Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Kaikki asiaan liittyvien osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset käsiteltiin ja otettiin, jos aiheellista, huomioon.

               (5)

               Jotta kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja, jota asian tiedettiin koskevan, voisi halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lomakkeen tällaisten pyyntöjen esittämistä varten. Lisäksi komissio lähetti lomakkeen Kazakstanin viranomaisille. Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja Kazakstanissa ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua.

               (6)

               Komissio lähetti kyselylomakkeen tiedossa olevalle asianomaisen maan vientiä harjoittavalle tuottajalle ja valituksen tekijälle, jotka toimittivat komissiolle vastauksensa.

               (7)

               Koska tutkimuksessa oli mahdollisesti osallisena suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Ainoastaan seitsemän yritystä toimitti vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Ne ilmoittivat olevansa tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia/käyttäjiä. Ilmoittautuneiden tuojien vähäisen määrän vuoksi katsottiin, että otanta ei ole tarpeellinen. Tämän jälkeen komissio lähetti näille osapuolille sekä tuojia että käyttäjiä koskevan kyselylomakkeen. Lisäksi käyttäjiksi ilmoittautui yli 30 yritystä, joille komissio lähetti käyttäjille tarkoitetun kyselylomakkeen. Tämän seurauksena viisi yritystä täytti molemmat kyselylomakkeet, yksi yritys tuojien kyselylomakkeen ja seitsemän yritystä käyttäjien kyselylomakkeen. Yksi käyttäjä päätti myöhemmin olla toimimatta yhteistyössä.

               (8)

               Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           a)

                           unionin tuottajaThermphos International BV, Vlissingen, Alankomaat

                           b)

                           vientiä harjoittava tuottaja asianomaisessa maassaKazhposphate LLC, Almaty, Kazakstanin tasavalta

                           c)

                           tuojaCiech SA, Varsova, Puola

                           d)

                           käyttäjäZaklady Chemiczne Alwernia SA, Alwernia, Puola

                           e)

                           tuojat/käyttäjätFosfa akciová společnost, Břeclav, TšekkiICL-IP Bitterfeld GmbH, Bitterfeld, SaksaItalmatch Chemicals Spa, Genoa, Italia.

         3.   TUTKIMUSAJANJAKSO

               (9)

               Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         4.   VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖN OTTAMATTA JÄTTÄMINEN

               (10)

               Katsottiin, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei ole aiheellista, erityisesti sen vuoksi, että tiettyjä syy-yhteyteen ja unionin etuun liittyviä seikkoja oli tarpeen analysoida edelleen.

               (11)

               Kaikki asianomaiset osapuolet saivat asiakirjan, jäljempänä ’ilmoitusasiakirja’ joka sisälsi olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella väliaikaiset toimenpiteet päätettiin jättää ottamatta käyttöön. Useat asianomaiset osapuolet jättivät kirjalliset huomautuksensa ja esittivät näkökantansa ilmoitusasiakirjassa esitetyistä tiedoista. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

         5.   OSAPUOLTEN OIKEUDET JA LUOTTAMUKSELLISUUS

               (12)

               Koska unionin tuotannonala koostuu ainoastaan yhdestä tuottajasta, arkaluonteiset tiedot oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai ilmoitettava vaihteluvälinä. Lisäksi koska kyseessä on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja ja vähäinen määrä tuojia unionin markkinoilla, kaikki luvut, jotka liittyvät kulutukseen, tuonnin määrään asianomaisesta maasta ja muista maista sekä tuontihintoihin, oli indeksoitava samasta syystä. Samoin käyttäjien osalta useimmissa tapauksissa todellisia tietoja ei voitu julkaista käyttäjien vähäisen määrän vuoksi.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

               (13)

               Tarkasteltavana oleva tuote on Kazakstanista peräisin oleva valkoinen fosfori, josta käytetään myös nimitystä alkuaineen muodossa oleva fosfori tai keltainen fosfori ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2804 70 00, jäljempänä ’valkoinen fosfori’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’.

               (14)

               Valkoinen fosfori on alkuaine, joka on saatu raakafosfaatista ja jolla on useita käyttötarkoituksia. Valkoista fosforia käytetään lähtötuotteena hapottomissa sovelluksissa, pääasiassa lääkeaineissa ja maataloudessa käytettävissä kemikaaleissa, elintarvikkeissa ja pesuaineissa käytettävän fosforihapon ja sen johdannaisten valmistuksessa sekä sellaisten fosforiseosten valmistuksessa, joita voidaan käyttää metalliteollisuudessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta on olemassa vain yhden lajista.

         2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

               (15)

               Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä valkoisella fosforilla ja asianomaisessa maassa tuotetulla ja unioniin viedyllä valkoisella fosforilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. Kun otetaan huomioon markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvät päätelmät (ks. johdanto-osan 14–17 kappale) ja se, että ei käytetty vertailumaan markkinoiden tuottajaa koskevia tietoja, vertailumaan markkinoilla tuotetusta ja myydystä samankaltaisesta tuotteesta ei tehty päätelmiä.

         C.   POLKUMYYNTI

   1.   MARKKINATALOUSKOHTELU

               (16)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kazakstanista peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti sille vientiä harjoittavalle tuottajalle, jonka todettiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

                           Vaatimus 1

                           –

                           liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

                           Vaatimus 2

                           –

                           yrityksillä on yksi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti;

                           Vaatimus 3

                           –

                           aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia vääristymiä ei ole;

                           Vaatimus 4

                           –

                           vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;

                           Vaatimus 5

                           –

                           valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

               (17)

               Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja Kazakstanissa, jäljempänä ’vientiä harjoittava tuottaja’, pyysi markkinatalouskohtelua ja toimitti lomakkeen pyyntöä varten. Komissio tarkisti toimitetut tiedot kyseisen yrityksen toimitiloissa.

               (18)

               Todennetun näytön perusteella pääteltiin, että yritys täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetetut vaatimukset ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.

               (19)

               Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä vientiä harjoittavalle tuottajalle, Kazakstanin viranomaisille ja valituksen tekijälle ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia.

               (20)

               Valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittavan tuottajan ja Kazakstanin valtion välillä oli yhteyksiä ja että yritys ei pystynyt toimittamaan näyttöä lopullisesta osakkeenomistuksesta. Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että yritys oli Kazakstanin lainsäädännön mukaisesti rajavastuuyhtiö (”limited liability partnership”) ja että kaksi yksityistä yritystä oli sen suoria osakkeenomistajia. Valtiolla ei ollut lainkaan yhtiön osakkeita, suoraan tai välillisesti. Näin ollen tutkimuksessa vahvistettiin, että yritys oli täysin yksityisessä omistuksessa. Tämän vuoksi valituksen tekijän väitteet tältä osin hylättiin.

               (21)

               Lisäksi väitettiin, että yrityksellä oli valtion omistaman/rahoittaman yrityksen kanssa yhteisyritys, jonka kautta sillä oli etuoikeus saada valtion rahoitusta. Vaikka tutkimuksessa vahvistettiin yhteisyrityksen olemassaolo, sillä ei ollut mitään toimintaa tutkimusajanjakson aikana, ja se käsitteli ainoastaan rikkihappoa, joka on erillinen toimiala valkoiseen fosforiin nähden. Näin ollen asiaa koskevat väitteet hylättiin.

               (22)

               Yrityksen tärkeimpien päätöksentekoelinten, johtokunnan ja hallintoneuvoston, kokoonpanoa ja toimintaa tarkasteltiin. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään valtion puuttumista asiaan.

               (23)

               Valituksen tekijä väitti vielä, että yrityksen tuotantokustannukset olivat vääristyneet eivätkä kuvastaneet tavanomaisia markkinatalouden olosuhteita, erityisesti yhden tärkeimmän raaka-aineen, raakafosfaatin, louhintakustannusten osalta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yritys hankki raakafosfaattia siihen etuyhteydessä olevilta kazakstanilaisilta kaivoksilta, ja sai etua yksinomaisista hyödyntämisoikeuksista. Nämä oikeudet on ostettu, arvioitu käypään arvoon ja kirjattu asianmukaisesti. Yritys maksaa lisäksi yhtiöveroa, mineraalien louhinnasta perittävää veroa sekä muita oheiskustannuksia saman tasoisesti kuin muut mineraalien käyttäjät Kazakstanissa. Näihin velvoitteisiin liittyvät taloudelliset sitoumukset olivat osa yrityksen kokonaistoimintakustannuksia. Tällä perusteella pääteltiin, ettei ollut mitään merkittävää valtion puuttumista asiaan ja että raakafosfaattiin liittyvät kustannukset eivät olleet vääristyneitä. Valituksen tekijän tältä osin esittämät väitteet näin ollen hylättiin.

               (24)

               Sähkö, joka muodostaa huomattavan osan valmistuksen kokonaiskustannuksista, hankitaan etuyhteydettömiltä toimittajilta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että sähkön keskihinta oli alhaisempi kuin keskihinta muille teollisuuskäyttäjille Kazakstanissa. Yritys on kuitenkin yksi maan suurimmista energian kuluttajista, eikä tällaista käytäntöä pidetty markkinatalouden periaatteiden vastaisena. Valituksen tekijä väitti, että yritys sai etua edullisemmista sähkön siirtokustannuksista käyttäessään valtion omistuksessa olevaa siirtoverkostoa. Tätä väitettä ei kuitenkaan voitu vahvistaa tutkimuksessa. Sen vuoksi pääteltiin, että sähkön kustannusten osalta ei ollut valtion merkittävää puuttumista asiaan, ja valituksen tekijän asiaa koskevat väitteet hylättiin.

               (25)

               Muita tärkeitä raaka-aineita ovat koksi, fosfaattipölyhiili, kvartsiitti, elektrodit, koksikakut ja silikaattimalmi, jotka kaikki ostettiin etuyhteydettömiltä toimittajilta kansainvälisiltä markkinoilta, pääasiassa Kiinasta ja Venäjältä, tai hankittiin paikallisesti. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään valtion puuttumista asiaan kyseisten materiaalien ostossa tai hinnoittelussa.

               (26)

               Valituksen tekijä väitti vielä, että vaikka Kazakstanissa on asiaa koskevaa lainsäädäntöä, valtio on käytännössä poistanut työntekijöiden sosiaaliset ja muut oikeudet, millä on vaikutusta yrityksen palkka- ja työvoimakustannuksiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yrityksen johto palkkaa ja irtisanoo työvoimaa vapaasti ja työntekijöille maksetaan lakisääteistä vähimmäispalkkaa. Todettiin, että kaikkea asiaankuuluvaa Kazakstanin lainsäädäntöä noudatettiin ja että yrityksellä oli työsopimus kunkin työntekijän kanssa. Näin ollen tutkimuksessa ei paljastunut valtion puuttumista asiaan, ja valituksen tekijän asiasta esittämät väitteet hylättiin.

               (27)

               Lopuksi valituksen tekijä väitti, että koska Kazakstanissa ei ollut valkoisen fosforin kotimarkkinamyyntiä, oli erittäin todennäköistä, että myyntiä rajoitettiin kotimarkkinoilla. Yrityksen toimiluvassa ei kuitenkaan ilmennyt mitään myynnin rajoituksia kotimaan eikä vientimarkkinoilla. Kotimarkkinamyynnin puute johtui siitä, että Kazakstanissa ei ole valkoisen fosforin kysyntää eikä jalostuskapasiteettia. Tämän vuoksi valituksen tekijän väitteet tältä osin hylättiin.

               (28)

               Yrityksellä oli yksi peruskirjanpito, jonka riippumattomat tilintarkastusyritykset tarkastavat vuosittain kansainvälisten IFRS-kirjanpitonormien (International Financial Reporting Standards) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.

               (29)

               Yrityksen tilinpäätöksestä kävi ilmi, että se antoi maksuttomia lainoja, jotka kuitenkin maksettiin täysimääräisesti takaisin tutkimusajanjaksolla. Korottomat lainat keskenään etuyhteydessä olevien tai jopa etuyhteydettömien yritysten välillä sinänsä eivät ole kansainvälisten tilinpäätösstandardien vastaisia, mutta niihin on sovellettava joitakin ehtoja, kuten ilmoittamisvaatimuksen noudattaminen ja niiden kirjaaminen tilinpäätökseen. Tutkimuksessa ei havaittu tähän liittyviä sääntöjenvastaisuuksia, vaan kaikki kirjanpitovaatimukset täyttyivät.

               (30)

               Yritykseen sovellettiin asianmukaista konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä, jolla pyritään takaamaan yritysten toiminnan oikeusvarmuus ja vakaus. Ei ollut merkkejä siitä, että kyseistä lainsäädäntöä ei sovellettaisi ja pantaisi täytäntöön yrityksen osalta.

               (31)

               Tutkimuksessa ei tullut esiin ulkomaisen valuutan käyttöön ja muuntamiseen liittyviä rajoituksia. Yrityksen valuuttakauppa tapahtui markkinakurssien mukaisesti, ja se pystyi vapaasti päättämään omien varojensa käytöstä.

         2.   NORMAALIARVO

               (32)

               Ottaen huomioon johdanto-osan 14 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka koskevat yrityksen markkinatalouskohtelupyyntöä, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan perusteella.

               (33)

               Yritys ei myynyt valkoista fosforia kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana, eikä Kazakstanissa ollut myöskään muita valkoisen fosforin myyjiä tai tuottajia. Normaaliarvoa ei siis voitu määrittää kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannuksiin kohtuullinen summa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi.

               (34)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että ilmoitetut valmistuskustannukset eivät sisältäneet louhintaoikeuksien poistokustannuksia, ja ne oli näin ollen lisättävä. Tässä yhteydessä pidettiin asianmukaisena tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvien louhintaoikeuksien vuosittaista poiston määrää, joka on arvioitu käyvän arvon perusteella.

               (35)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kustannukset olisi perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaan pitänyt laskea tutkimuksen kohteena olevan osapuolen kirjanpidon perusteella. Koska louhintaoikeuksien poistokustannukset näkyivät ainoastaan vientiä harjoittavan tuottajan Kazakstanin ulkopuolella sijaitsevan emoyrityksen kirjanpidossa ja koska viimeksi mainittu yritys ei kuulunut tutkimukseen, vientiä harjoittavan tuottajan kustannuksia ei olisi pitänyt laskea kyseisen yrityksen kirjanpidon perusteella.

               (36)

               Muistutetaan, että koska raakafosfaattikaivos sijaitsee Kazakstanissa ja koska vientiä harjoittava tuottaja kaivoi raakafosfaattia valkoisen fosforin tuottamiseksi, louhintaoikeuksien poistokustannukset olisi itse asiassa pitänyt merkitä vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpitoon. Sen vuoksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvä kustannukset eivät perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti käyneet riittävän hyvin ilmi vientiä harjoittajan tuottajan kirjanpidosta. Sen vuoksi ilmoitetut kustannukset oli aiheellista korjata vastaavasti.

               (37)

               Emoyhtiön tilit edustivat koko konsernin konsolidoituja tilitietoja, eli ne sisälsivät myös Kazakstanissa sijaitsevan vientiä harjoittavan tuottajan toimintaa koskevia tietoja. Kirjanpitoon merkityt louhintaoikeudet liittyivät koko kaivostoimintaan ja sisälsivät vientiä harjoittavat tuottajan valkoisen fosforin tuotantoon liittyvät louhintaoikeudet. Sen vuoksi todettiin, että ilmoitetut valmistuskustannukset on perusteltua korjata tältä pohjalta.

               (38)

               Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että merkityt poistokustannukset edustivat koko yritysryhmän kaikkien louhintaoikeuksien, jotka liittyivät eri tuotteiden tuotantoon, valkoinen fosfori mukaan lukien, kokonaispoistokustannuksia. Ilmoitettuihin valkoisen fosforin valmistuskustannuksiin saisi kuitenkin lisätä vain suoraan valkoisen fosforin tuotantoon liittyviä poistokustannuksia. Tämä väite hyväksyttiin, ja valmistuskustannukset korjattiin vastaavasti kohdentamalla kokonaispoistokustannukset ainoastaan valkoisen fosforin tuotantoon liittyvään toimintaan.

               (39)

               Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voittojen määrittäminen perustui tosiasiallisiin määriin, jotka olivat aiheutuneet samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden tuotannosta ja myynnistä kotimarkkinoilla, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska Kazakstanin kotimarkkinoilla ei ollut muita valkoisen fosforin tuottajia. Tässä yhteydessä otettiin huomioon pääasiassa kemiallisia tuotteita kuten lannoitteet ja muut valkoisen fosforin johdannaiset.

               (40)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ”muihin tuotteisiin” liittyvien voittojen määrittämiseksi huomioon otetut määrät eivät ole asianmukaiset. Erityisesti väitettiin, että joidenkin kyseisten tuotteiden tuotantoprosessi ja kauppaan sovellettavat myyntiehdot erosivat merkittävästi valkoisen fosforin tuotantoprosessista ja myyntiehdoista ja että sen vuoksi näiden tuotteiden myyntiin liittyvät voittomarginaalit olivat korkeammat. Väitettiin, että siltä osin kuin asia koskee voittomarginaalin määrittämistä laskennallisen normaaliarvon määrittämistä varten, voittomäärät olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan perusteella eli millä tahansa muulla hyväksyttävällä menetelmällä. Tältä osin väitettiin, että valkoisen fosforin unioniin tai muihin kolmansiin maihin suuntautuneesta viennistä saatu voitto, tai vaihtoehtoisesti kyseisten voittomarginaalien keskiarvo, olisi otettava huomioon. Lopuksi väitettiin, että jos mitään edellä mainitusta ei voida hyväksyä, olisi otettava huomioon kaikista tutkimusajanjaksona tuotetuista ja myydyistä tuotteista emoyhtiölle kertynyt keskimääräinen voittomarginaali.

               (41)

               Tiedot ”muiden tuotteiden” tuottamiseen liittyvien tuotantoprosessien erilaisuudesta sekä niiden myyntiin sovellettavista erilaisista kauppaehdoista toimitettiin hyvin myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, eikä mitään niitä tukevaa näyttöä toimitettu. Tiedoissa ei myöskään osoitettu, olivatko väitetyt erot vaikuttaneet myyntihintoihin ja sitä kautta voittomarginaaleihin ja jos olivat, missä määrin. Vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että mikään edellä ehdotetuista perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisista menetelmistä johtaisi tarkempiin tuloksiin kuin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohtaan perustuva menetelmä. Ei esimerkiksi myöskään selostettu sitä, missä määrin vientimyynnillä olisi kotimaan markkinoihin verrattavissa olevat myyntiolosuhteet ja muodostaisiko se näin ollen sopivan likiarvon kotimaanmarkkinoilla tapahtuvalle myynnille. Väitteet oli näin ollen hylättävä.

         3.   VIENTIHINTA

               (42)

               Kaikki vienti unioniin tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, ja siksi vientihinta perustui tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettuihin tai maksettaviin hintoihin tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

               (43)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että käytetty vientihinta oli väärä. Todettakoon, että vientihinnan määrittäminen perustui vientiä harjoittavan tuottajan tutkimuksen aikana toimittamiin todennettuihin tietoihin ja että sen vuoksi perusteita korjata kyseisiä lukuja ei ollut. Väite oli näin ollen hylättävä.

         4.   VERTAILU

               (44)

               Laskennallista normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (45)

               Jotta noudettuna lähettäjältä -tasolla määritetyn normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahdin osalta asianomaisessa maassa ja unionissa sekä käsittely- ja liitännäiskustannusten ja luottokustannusten osalta kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

         5.   POLKUMYYNTIMARGINAALIT

               (46)

               Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali vientiä harjoittavalle tuottajalle Kazakstanissa määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

               (47)

               Yhteistyön taso oli korkein mahdollinen, koska ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja edusti 100:aa prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä, ja näin ollen koko maata koskeva tulli vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla.

               (48)

               Edellä esitetyn menetelmän perusteella polkumyyntimarginaali on prosentteina cif unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava:

                           Yritys

                           Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                           Kazphosphate LLC

                           10,5 %

                           Kaikki muut yritykset

                           10,5 %

         D.   VAHINKO

   1.   UNIONIN TUOTANTO JA UNIONIN TUOTANNONALA

               (49)

               Valituksen teki Thermphos International B.V., jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on ainoa valkoisen fosforin tuottaja unionissa ja edustaa unionin koko tuotantoa.

               (50)

               Näin ollen valituksen tekijä muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

               (51)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen Thermphos International B.V:n oli hakeuduttava konkurssiin, ja myöhemmin, 21 päivänä marraskuuta 2012, Breda District Court asetti yhtiön selvitystilaan. Sen seurauksena unionin tuotannonala lopetti valkoisen fosforin tuotannon. Antamassa lehdistötiedotteessa unionin tuotannonala kuitenkin ilmoitti, että valkoisen fosforin jäljellä olevat varastot riittävät tytäryhtiöille suunnattujen toimitusten jatkamiseen ja jatkojalostustuotteiden valmistukseen muutamaksi kuukaudeksi. Unionin teollisuudenala on valvotusti poistanut valkoisen fosforin tuotantolaitoksia toiminnasta. Samanaikaisesti ovat käynnissä neuvottelut mahdollisesta yritysostosta, jotta valkoisen fosforin tuotanto voitaisiin tämän jälkeen mahdollisesti aloittaa lyhyellä aikavälillä uudelleen.

               (52)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että edellä esitetyn kehityksen johdosta tutkimus olisi päätettävä viipymättä sillä perusteella, että unionin tuotannonalaa ei ole enää olemassa. Vastauksena näihin väitteisiin huomautetaan, että unionin tuotannonala tuotti valkoista fosforia koko tutkimusajanjakson ajan ja että niin kauan kuin konkurssimenettelyt ja mahdollista yritysostoa koskevat neuvottelut ovat vielä käynnissä, on epäselvää, loppuuko valkoisen fosforin tuotanto pysyvästi vai onko tuotantokatkos vain tilapäinen. Sen vuoksi on ennenaikaista päätellä, että unionin tuotannonalaa ei ole enää olemassa. Tämän johdosta pyynnöt päättää menettely näillä perusteilla hylättiin.

         2.   UNIONIN MARKKINOIDEN MÄÄRITTÄMINEN

               (53)

               Unionin tuotannonala on vertikaalisesti integroitunut ja huomattava osa sen omasta tuotannosta meni kytkösmarkkinoiden käyttöön. Ainoan unionin tuottajan havaittiin käyttävän huomattavan osan tuotetusta valkoisesta fosforista raaka-aineena erilaisten jatkojalostustuotteiden valmistuksessa, joita käytetään pääasiassa lääke-, maatalous-, elintarvike- ja kemikaalisektorilla. Tämä kytkösmarkkinoiden käyttöön menevä tuotanto ei päätynyt vapaille markkinoille eikä se kilpaillut suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon todettiin kilpailevan suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.

               (54)

               Näin ollen sen määrittämiseksi, oliko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa, katsottiin tiettyjen vahinkoindikaattoreiden analyysiä varten asianmukaiseksi erottaa toisistaan unionin tuotannonalan myynti vapaille markkinoille ja myynti kytkösmarkkinoille, aina kun se oli mahdollista.

               (55)

               Kannattavuuden ja kassavirran osalta analyysissä keskityttiin vapaisiin markkinoihin, koska hinnat kytkösmarkkinoilla eivät heijasta markkinahintoja, millä oli vaikutusta näihin indikaattoreihin. Investointien tuotto arvioitiin kokonaismarkkinoiden osalta, koska investointien tuoton osalta tuotteen myyntiä vapaille markkinoille oli mahdotonta erottaa myynnistä kytkösmarkkinoille. Kulutusta, myynnin määrää, myyntihintoja ja markkinaosuutta unionin markkinoilla analysoitiin myös ja niitä arvioitiin suhteessa tilanteeseen vapailla markkinoilla, joilla liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimittaja voidaan siis valita vapaasti. Näiden indikaattoreiden kehitys kytkösmarkkinoilla otettiin kuitenkin myös huomioon, ja niitä verrattiin vapaita markkinoita koskeviin tietoihin sen määrittämiseksi, muuttaisiko kytkösmarkkinoiden tilanne todennäköisesti havaintoja, jotka perustuvat pelkästään vapaita markkinoita koskevaan analyysiin.

               (56)

               Todettiin kuitenkin, että seuraavia unionin tuotannonalaan liittyviä talouden indikaattoreita olisi tarkasteltava ottamalla huomioon koko toiminta (mukaan luettuna unionin tuotannonalan tuotannon käyttö kytkösmarkkinoilla): tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kasvu, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat, pääoman saanti ja polkumyyntimarginaalin merkittävyys. Tämä johtuu siitä, että polkumyyntituonti voi vaikuttaa näihin indikaattoreihin riippumatta siitä, siirretäänkö tuote jatkojalostettavaksi yrityksen tai yritysryhmän sisällä vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. Jäljempänä kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista käytetään yhteisnimitystä ”kokonaismarkkinat”.

               (57)

               Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahinkoindikaattoreiden analyysin pitäisi perustua kokonaismarkkinoihin, koska ainoastaan vapaille markkinoille perustuvasta analyysistä ei voitaisi tehdä luotettavia tilannearvioita unionin tuotannonalan erityisaseman vuoksi eli sen vuoksi, että unionin tuotannonala oli siirtynyt käyttämään tuotantoa pääasiassa kytkösmarkkinoilla, eikä sitä näin ollen voida pitää valkoisen fosforin aitona toimittajana vapaille markkinoille.

               (58)

               Kuten edellä johdanto-osan 55 kappaleessa mainitaan, analyysissä keskityttiin vapaisiin markkinoihin vain kannattavuuden ja kassavirran osalta. Tämä johtui siitä, että kytkösmarkkinoiden hinnat eivät vastanneet markkinahintoja, millä oli vaikutusta näihin indikaattoreihin. Lisäksi tutkimuksessa keskityttiin ensisijaisesti vapaisiin markkinoihin sen vuoksi, että kytkösmarkkinoilla tapahtunut myynti ei kilpaillut vapailla markkinoilla myytävien tuotteiden kanssa, polkumyynnillä tapahtunut tuonti mukaan lukien. Edellä mainittu asianomainen osapuoli ei selittänyt, miksi analyysi, johon kytkösmarkkinat sisältyisivät, olisi kuitenkin ollut mielekkäämpi. Kaikkien muiden indikaattoreiden osalta analyysissä keskityttiin, jos se oli aiheellista, toisaalta kokonaismarkkinoiden toimintaan ja toisaalta erikseen vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla tapahtuneeseen toimintaan. Sen vuoksi unionin tuotannonalan toiminta kaikilla markkinoilla oli otettu riittävästi huomioon, jos se oli aiheellista, ja tämä väite hylättiin.

               (59)

               Lisäksi sama asianomainen osapuoli väitti, että vahinkoindikaattorien kehitystä arvioidessaan komissio vertasi tilannetta tarkastelujakson päättymisajankohdissa sen sijaan, että se olisi tarkastellut koko tarkastelujaksolla vallitsevia kehityssuuntia. Komission käytäntönä on itse asiassa arvioida vahinkoindikaattoreita koko tarkastelujaksolla ja kuvata tarvittaessa mahdollisia vaihteluita vahinkoindikaattorien kehityksessä, jos se on aiheellista. Näin on toimittu myös tässä tutkimuksessa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

         3.   UNIONIN KULUTUS

               (60)

               Unionin kulutus kokonaismarkkinoilla määritettiin lisäämällä kaikista lähteistä tapahtuvan valkoisen fosforin tuonnin kokonaismäärä, joka saatiin Eurostatin tiedoista ja vientiä harjoittavan tuottajan ja yhteistyössä toimineiden tuojien/käyttäjien toimittamista todennetuista tiedoista, unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärään unionin markkinoilla sekä unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitettuun tuotantoon. Kulutus vapailla markkinoilla määritettiin vähentämällä kokonaismarkkinoiden tuotannosta unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitettu tuotanto.

               (61)

               Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että CN-koodi kattoi myös punaisen fosforin tuonnin. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, ettei asianomaisesta maasta ollut punaisen fosforin tuontia tarkastelujaksolla. Lisäksi esitettiin vähäistä näyttöä punaisen fosforin tuonnista muista kolmansista maista. Tämän vähäisen näytön perusteella vaikutti siltä, että mahdollinen punaisen fosforin tuonti oli erittäin vähäistä.

               (62)

               Asianomaisille osapuolille julkistettuun ilmoitusasiakirjaan sisältyi virheellisesti unionin tuotannonalan tuonti Kazakstanista kytkösmarkkinoille, ja vastaavat vähennykset on otettu huomioon jäljempänä olevassa taulukossa 1. Tällä ei ollut vaikutusta unionin kulutuksen kehityssuuntauksiin vapailla markkinoilla.

               (63)

               Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Kulutus unionissa

                           Indeksi 2008 = 100

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Kokonaismarkkinat

                           100

                           74

                           96

                           103

                           Kytkösmarkkinat

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Vapaat markkinat

                           100

                           54

                           91

                           98

                                          Lähde:

                                       Eurostat ja asianomaisilta osapuolilta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.

               (64)

               Kulutus unionin kokonaismarkkinoilla nousi tarkastelujaksolla 3 prosenttia, kun taas kytkösmarkkinoilla se nousi 17 prosenttia vaihdellen hieman tarkastelujakson aikana; vapailla markkinoilla kulutus laski 2 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

         4.   TUONTI ASIANOMAISESTA MAASTA
   4.1   Määrä ja markkinaosuus

               (65)

               Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Tuonti Kazakstanista

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuonti Kazakstanista

                           100

                           57

                           108

                           132

                           Markkinaosuus vapailla markkinoilla

                           100

                           107

                           120

                           136

                                          Lähde:

                                       Eurostat ja asianomaisilta osapuolilta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.

               (66)

               Tarkastelujaksolla tuonti unioniin asianomaisesta maasta kasvoi 32 prosenttia. Tämän seurauksena sen markkinaosuus vapailla markkinoilla kasvoi 36 prosenttia samalla kaudella. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan markkinaosuus vapailla markkinoilla oli hyvin merkittävä tutkimusajanjaksolla.

               (67)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrät pienenivät huomattavasti tutkimusajanjakson jälkeen ja että tämä kehitys olisi otettava huomioon vahinkoa koskevassa analyysissä. Tämä väite oli perusteeton, koska saatavilla olevat tiedot ovat osoittaneet, että tuonti säilyi tutkimusajanjakson jälkeen samoissa määrissä kuin tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei tavallisesti oteta huomioon. Näin ollen tämä väite hylättiin.

         4.2   Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (68)

               Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vapailla markkinoilla kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Kazakstanista tulevan tuonnin hinnat

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuontihinnat

                           100

                           84

                           75

                           81

                                          Lähde:

                                       Eurostat ja vientiä harjoittavalta tuottajalta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.

               (69)

               Hinta kohosi tutkimusajanjaksolla vuoteen 2010 verrattuna, mutta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 19 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

               (70)

               Hinnan alittavuuden analysointia varten vertailtiin vapailla markkinoilla veloitettuja unionin tuotannonalan keskimääräisiä hintoja ja asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja. Unionin tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintoja, joista on vähennetty alennukset, oikaistiin tarvittaessa cif unionin rajalla -hintojen tasolle ottaen huomioon asianmukaisesti tulliselvityskustannukset ja tuonnin jälkeiset kustannukset.

               (71)

               Vertailu osoitti, että vientiä harjoittavalta tuottajalta tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Hintojen keskimääräinen alittavuus (ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista) oli 30–40 prosenttia yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella. Kyseiseen hinnan alittavuuteen yhdistyivät vielä negatiivinen hintakehitys ja hintojen merkittävä aleneminen unionin markkinoilla.

         5.   UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
   5.1   Yleistä

               (72)

               Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen asti.

               (73)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2008 valinta viitevuodeksi oli epäasianmukaista, koska se oli poikkeuksellisen menestyksekäs vuosi unionin tuotannonalan kannalta. Ilmoitusasiakirjan mukaan jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinkoa koskevan arvion kannalta merkityksellisten vahinkosuuntausten tarkastelussa olisi pitänyt käyttää lähtökohtana vuotta 2007. Olisi huomattava, että vuosi 2008 oli kannattava koko fosfaattisektorin eikä ainoastaan unionin tuotannonalan kannalta. Lisäksi vuosi 2009 oli poikkeuksellinen myös talouskriisin vuoksi, ja vuonna 2007 vientiä harjoittava tuottaja Kazakstanissa oli etuyhteydessä unionin tuotannonalaan, joten kyseiset vuodet eivät välttämättä olisi olleet sen asianmukaisempia vahinkoa koskevan analyysin lähtökohdaksi. Joka tapauksessa poikkeukselliset olosuhteet tarkastelujaksolla otetaan huomioon syy-yhteyttä koskevan analyysin asianomaisissa osissa, jos se on aiheellista. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

         5.1.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (74)

               Seuraavassa taulukossa esitetään, kuinka unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät kokonaismarkkinoilla:

                  Taulukko 4

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuotanto

                           100

                           55

                           68

                           75

                           Tuotantokapasiteetti

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           100

                           55

                           68

                           75

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (75)

               Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotanto laski 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Kun vuosien 2008 ja 2009 välillä tuotanto laski 45 prosenttia, tilanne parani vuoden 2009 jälkeen tutkimusajanjaksoon asti; tuotanto ei kuitenkaan tutkimusajanjaksolla saavuttanut vuoden 2008 tasoa. Koska tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, tuotannon väheneminen johti kapasiteetin käyttöasteen merkittävään pienenemiseen 25 prosentilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

         5.1.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

               (76)

               Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan myynnin määrä ja markkinaosuus, jotka on jaettu kokonais-, kytkös- ja vapaiden markkinoiden välillä.

                  Taulukko 5

                  Myyntimäärät ja markkinaosuus

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä kokonaismarkkinoilla

                           100

                           84

                           83

                           83

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%) kokonaismarkkinoilla

                           100

                           114

                           86

                           80

                           Myyntimäärä kytkösmarkkinoilla

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%) kytkösmarkkinoilla

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Myyntimäärä vapailla markkinoilla

                           100

                           37

                           47

                           36

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%) vapailla markkinoilla

                           100

                           69

                           52

                           37

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (77)

               Myynti kokonaismarkkinoilla väheni 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Lasku oli vieläkin jyrkempää vapailla markkinoilla, joilla pudotusta oli 64 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Kytkösmarkkinat noudattivat vastakkaista suuntausta, ja myynnin määrä nousi 17 prosenttia samalla kaudella. Myyntimäärän lasku heijastui markkinaosuudessa, joka laski 20 prosenttia kokonaismarkkinoilla ja 63 prosenttia vapailla markkinoilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Koska kytkösmarkkinat muodostuvat ainoan unionin tuottajan tuottamasta valkoisesta fosforista, markkinaosuus säilyi ennallaan, eikä se näissä olosuhteissa ole merkityksellinen indikaattori.

         5.1.3   Kasvu

               (78)

               Tarkastelujakson aikana unionin kulutus väheni vain hieman vapailla markkinoilla (2 prosenttia), kun taas unionin tuotannonalan myynti ja markkinaosuus laskivat merkittävästi (64 ja 63 prosenttia) samalla kaudella. Kytkösmarkkinat noudattivat vastakkaista suuntausta, ja myynnin määrä nousi 17 prosenttia samalla kaudella. Samalla tuonti Kazakstanista kasvoi 32 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi samalla kaudella.

         5.1.4   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

               (79)

               Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan työllisyyden, tuottavuuden ja palkkojen kehitys kokonaismarkkinoilla:

                  Taulukko 6

                  Työllisyys, tuottavuus ja palkat

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           100

                           101

                           98

                           93

                           Kokonaistuottavuus (tonnia/työntekijä)

                           100

                           55

                           69

                           81

                           Vuosipalkat

                           100

                           95

                           103

                           106

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (80)

               Työllisyys laski hieman vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas palkat kasvoivat vähän. Tarkastelujakson aikana kokonaistuottavuus työntekijää kohti laski 19 prosenttia. Tämä oli seurausta edellä selostetusta tuotannon vähenemisestä (ks. johdanto-osan 74 ja 75 kappale).

         5.1.5   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys

               (81)

               Edellä esitetyt (ks. johdanto-osan 48 kappale) polkumyyntimarginaalit olivat yli vähimmäistason. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

         5.1.6   Varastot

               (82)

               Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan varastojen kehitys kokonaismarkkinoilla tarkastelujakson aikana:

                  Taulukko 7

                  Varastot

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Varastot

                           100

                           26

                           17

                           48

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (83)

               Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana oli noin 12 prosenttia. Varastot pienenivät 52 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä indikaattoria ei kuitenkaan voida pitää merkityksellisenä tällä sektorilla, koska se perustuu pääasiassa tilauksiin, joten tuottajat pitävät yleensä varastot pieninä. Varastojen pienenemistä tutkimusajanjaksolla olisi tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.

         5.1.7   Myyntihinnat

               (84)

               Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy unionin tuotannonalan hintojen kehitys jaettuna kytkösmarkkinoihin ja vapaisiin markkinoihin.

                  Taulukko 8

                  Myyntihinnat

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla

                           100

                           90

                           67

                           78

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla

                           100

                           86

                           75

                           83

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (85)

               Myyntihinnat putosivat molemmilla markkinoilla, vaikka lasku olikin jyrkempää kytkösmarkkinoilla (– 22 %) kuin vapailla markkinoilla ( –17 %).

         5.1.8   Kannattavuus, kassavirta, pääoman saanti, investoinnit ja investointien tuotto

      Taulukko 9

      Kannattavuus ja kassavirta

               (Indeksi 2008 = 100)

               2008

               2009

               2010

               Tutkimusajanjakso

               Kannattavuus vapailla markkinoilla

               100

               85

               73

               75

               Kassavirta vapailla markkinoilla

               100

               56

               54

               52

                              Lähde:

                           tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (86)

               Samankaltaisen tuotteen kannattavuus vapailla markkinoilla määritettiin ilmaisemalla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin vapailla markkinoilla saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

               (87)

               Kannattavuus vapailla markkinoilla laski jyrkästi ja kääntyi tappiolliseksi tarkastelujakson aikana. Kannattavuus osoitti laskusuuntausta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka kannattavuus nousi tutkimusajanjaksolla hieman verrattuna vuoteen 2010, se säilyi negatiivisena.

               (88)

               Myös kassavirta seurasi laskevaa suuntausta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja laski 48 prosenttia tarkastelujaksolla.

               (89)

               Pääoman saantia analysoitiin suhteessa kokonaismarkkinoihin, ja sen osalta todettiin, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää käteisvaroja heikkeni jatkuvasti, minkä vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi.

               (90)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että kannattavuutta ja kassavirtaa olisi tarkasteltava kokonaismarkkinoilla eikä ainoastaan vapailla markkinoilla, sillä vahingon arviointi ainoastaan vapailla markkinoilla ei olisi kattava, kun otetaan huomioon unionin tuotannonalaa koskeva erityistilanne, jossa suurin osa myynnistä on tarkoitettu kytköskäyttöön.

               (91)

               Kuten edellä johdanto-osan 55 ja 58 kappaleessa mainitaan, on todettava, että koska hinnat kytkösmarkkinoilla ovat ainoastaan siirtohintoja, analyysi kytkösmarkkinoilla ei olisi ollut vahinkoa koskevan analyysin kannalta tarkoituksenmukainen, koska se ei vastaisi hintoja vapailla markkinoilla, joilla kilpailu Kazakstanista tulevan tuonnin kanssa käytiin. Lisäksi vaikutus unionin tuotannonalan toimintaan kytkösmarkkinoilla on otettu huomioon syy-yhteyttä koskevan tarkastelun asiaa koskevissa osissa ja erityisesti jäljempänä johdanto-osan 135 ja 136 kappaleessa. Tästä syystä väite hylättiin.

               (92)

               Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan investointien kehitys kokonaismarkkinoilla tarkastelujakson aikana:

                  Taulukko 10

                  Investoinnit ja investointien tuotto

                           (Indeksi 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Investoinnit

                           100

                           98

                           79

                           69

                           Investointien tuotto kokonaismarkkinoilla

                           100

                           20

                           19

                           15

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (93)

               Edellä oleva taulukko osoittaa, että unionin tuotannonalan investoinnit samankaltaiseen tuotteeseen vähenivät 31 prosenttia. Tämä liittyi tuotannonalan supistuksiin. Tehdyt investoinnit liittyivät lähinnä sääntelyvaatimusten noudattamistarpeeseen sekä tuotantoteknologian ja -prosessien parantamiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi.

               (94)

               Myös valkoiseen fosforiin liittyvien investointien tuotto seurasi negatiivista suuntausta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

         5.1.9   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (95)

               Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen. Vapaiden markkinoiden suhteellisen vakaassa kulutustilanteessa kokonaistuotanto putosi 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla kaudella unionin tuotannonala menetti 20 prosenttia osuudestaan kokonaismarkkinoilla ja 63 prosenttia osuudestaan vapailla markkinoilla. Kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia.

               (96)

               Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä laski 17 prosenttia. Myyntimäärien voimakkaampi laskeva suuntaus voidaan havaita vapailla markkinoilla, joilla laskua oli 64 prosenttia tarkastelujaksolla.

               (97)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärien laskuun liittyi myyntihintojen 17 prosentin lasku. Tilanne oli samanlainen kytkösmarkkinoilla, joilla hinnat laskivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntimäärien lasku yhdessä hintojen laskun kanssa vaikutti voittotasoihin ja johti tappioihin.

               (98)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala suoriutui hyvin toivuttuaan taloudellisesta taantumasta vuonna 2009. Erityisesti väitettiin, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden kehitys eli unionin kotimarkkina- ja vientimyynnin määrä ja hinnat, tuotteiden kustannukset ja investoinnit sekä tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste eivät osoittaneet merkittävää vahinkoa. Nämä väitteet eivät saaneet vahvistusta tämän tutkimuksen tuloksista, jotka osoittivat, ei ehkä kaikkien, mutta tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi huonenevaa suuntausta myös vuoden 2009 jälkeen.

               (99)

               Jotkin osapuolet väittivät, että asianomaisesta maasta tarkastelujaksolla tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus olivat laskusuunnassa ja että Kazakstanin fosforiteollisuuden kapasiteetti oli yliarvioitu. Myöskään nämä väitteet eivät saaneet vahvistusta tämän tutkimuksen tuloksista, jotka osoittivat, että Kazakstanista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat jatkuvasti. Samoin kazakstanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti määritettiin yrityksen toimittamien tarkistettujen tietojen perusteella.

               (100)

               Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee edelleen unionin markkinoille, unionin tuotannonalan tappiot johtavat todennäköisesti siihen, että laajuudeltaan merkityksellinen valkoisen fosforin tuotanto unionissa lakkaa pysyvästi. Tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunut kehitys eli unionin tuotannonalan jättämä konkurssihakemus ja selvitystilaan asettaminen vahvistavat tätä arviota.

               (101)

               Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

         E.   SYY-YHTEYS

   1.   JOHDANTO

               (102)

               Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

         2.   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUKSET

               (103)

               Tutkimus osoitti, että Kazakstanista polkumyynnillä tuleva tuonti lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan vapailla markkinoilla 36 prosenttia. Polkumyyntituonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisen välillä oli olemassa selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat laskivat 19 prosenttia tarkastelujaksolla ja johtivat hinnan alittavuuden lisääntymiseen. Tämän hintapaineen vallitessa unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan, minkä vuoksi se ei pystynyt kattamaan kustannusten kohoamista kuten jäljempänä olevassa taulukossa osoitetaan. Lisäksi unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski dramaattisesti.

                  Taulukko 11

                  Tuotantokustannukset (unionin tuotannonala)

                           Indeksi (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuotantokustannukset (euroa/tonni)

                           100

                           105

                           103

                           112

                                          Lähde:

                                       tarkastetut kyselylomakevastaukset.

               (104)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että Kazakstanista tapahtuva tuonti seuraili vain kulutuksen kehitystä eikä siten vaikuttanut valkoisen fosforin markkinatilanteeseen. Tutkimuksen yhteydessä määritetyt tuonti- tai kulutusluvut eivät kuitenkaan vahvistaneet näitä väitteitä vaan päinvastoin osoittivat, että vaikka kulutus vapailla markkinoilla laski hieman tarkastelujaksolla, tuonti Kazakstanista kasvoi eli noudatteli päinvastaista suuntausta samalla kaudella. Tämä Kazakstanista tapahtuneen tuonnin kasvu osui ajallisesti yhteen unionin tuotannonalan heikkenemisen kanssa. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

               (105)

               Edellä esitetyn perusteella todetaan, että polkumyynnillä Kazakstanista tapahtuneen tuonnin kasvu hintaan, joka alittaa jatkuvasti unionin teollisuudenalan hinnat, on ollut määräävä tekijä unionin teollisuudenalan kärsimän merkittävän vahingon syntymisessä.

         3.   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
   3.1   Tuonti muista kolmansista maista

               (106)

               Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista tulevan tuonnin kehitys.

                  Taulukko 12

                  Tuonti muista kolmansista maista ja niiden markkinaosuudet

                           (indeksi 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuonnin määrä
                           Kiinan kansantasavalta

                           100

                           58

                           118

                           89

                           Keskimääräinen yksikköhinta
                           Kiinan kansantasavalta

                           100

                           62

                           54

                           68

                           Tuonnin määrä
                           Vietnamin sosialistinen tasavalta

                           100

                           671

                           363

                           470

                           Keskimääräinen yksikköhinta Vietnamin sosialistinen tasavalta

                           100

                           92

                           73

                           74

                           Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus kokonaismarkkinoilla

                           100

                           96

                           150

                           102

                           Vietnamin sosialistisesta tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus kokonaismarkkinoilla

                           100

                           1 120

                           459

                           540

                                          Lähde:

                                       Eurostat ja asianomaisilta osapuolilta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.

               (107)

               Valkoisen fosforin markkinat ovat erittäin keskittyneet, sillä maailmassa on vain harvoja tuottajia. Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittavat, että Kiinan kansantasavalta on valkoisen fosforin johtava tuottaja. Tarkastelujakson alussa vuonna 2008 Kiinan kansantasavallassa otettiin käyttöön valkoiseen fosforiin sovellettava 100 prosentin vientitulli jo käytössä olleen 20 prosentin vientitullin lisäksi. Tämän seurauksena tuonti Kiinan kansantasavallasta väheni jyrkästi ja tuontimäärät pysyivät vähäisinä koko tarkastelujakson ajan, vaikka vientitulli laski 20 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

               (108)

               Tuontimäärät Vietnamin sosialistisesta tasavallasta, jäljempänä ’Vietnam’, olivat suhteellisen vähäisiä tarkastelujaksolla.

               (109)

               Olisi huomattava, että keskimääräiset yksikkötuontihinnat Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista ovat samaa luokkaa kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikköhinta.

               (110)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että hintapaine unionin markkinoilla johtui valkoisen fosforin tuonnista Kiinan kansantasavallasta. Käytettävissä olevat tiedot eivät kuitenkaan tue tätä väitettä, koska tuontimäärät Kiinan kansantasavallasta vähenivät vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä (huippu oli 2010) ja tuontihinnat Kiinan kansantasavallasta olivat suunnilleen samalla tasolla kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat koko tarkastelujakson aikana, tai jopa enemmän. Lisäksi voidaan havaita, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus säilyi suhteellisen vakaana vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä (huippu oli 2010) toisin kuin Kazakstanin markkinaosuus, joka kasvoi jatkuvasti, yhteensä 36 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

         3.2   Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen

               (111)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan tuotannon yksikkökustannusten kasvu on hyväksyttävä erillisenä syynä vahingon syntymiselle. Väitettiin, että vaikka pääasiallisen raaka-aineen hinta laski kokonaisuutena tarkasteltuna, yksikkökustannukset nousivat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tärkein syy unionin tuotannonalan yksikkökustannusten kasvulle oli itse asiassa mittakaavaetujen menetys, koska myynti vapailla markkinoilla väheni seurauksena Kazakstanista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja sitä seuranneesta tuonnin määrän vähenemisestä. Kasvaneita yksikkökustannuksia ei siis voida pitää erillisenä vahingon syynä vaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin seurauksena. Näin ollen tämä väite hylättiin.

         3.3   Vientiä harjoittavan tuottajan kanssa tehty etuuskohtelusopimus

               (112)

               Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko johtuisi siitä, että unionin tuotannonalan ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan välinen suhde ja siihen liittyvä etuuskohtelusopimus päättyi, mikä merkitsi sitä, että unionin tuotannonala joutui kilpailemaan vientiä harjoittavalta tuottajalta tulevan suoran tuonnin kanssa. Näiden osapuolten mukaan etuuskohtelusopimus korvasi sen, ettei unionin tuotannonalalla ollut yhden tärkeimmän raaka-aineen, raakafosfaatin, suoria saantimahdollisuuksia.

               (113)

               Muut osapuolet väittivät, että etuuskohtelusopimuksen päättymisen vuoksi unionin tuotannonalan aiemmat investoinnit entiseen etuyhteydessä olevaan yritykseen vaikuttivat unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, koska etuuskohtelusopimuksen päättyminen esti unionin tuotannonalaa hyödyntämästä näitä investointeja.

               (114)

               Tutkimus osoittikin, että vuosien 2003 ja 2007 välillä unionin tuotannonala ja yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja olivat saman osakkeenomistajan omistuksessa ja sen jälkeen osapuolten välillä oli voimassa etuuskohteluun perustuva myyntisopimus vuoteen 2008 asti.

               (115)

               Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään näyttöä, josta olisi käynyt ilmi unionin tuotannonalan väitettyjen investointien määrä vientiä Kazakstanista harjoittavan tuottajan toimintaan. Tutkimuksessa ei myöskään paljastunut mitään suoraa yhteyttä minkään unionin tuotannonalan aiemmin tekemän investoinnin ja tutkimusajanjaksolla kärsityn merkittävän vahingon välillä. Saatavilla olevat tiedot eivät osoittaneet, missä määrin väitetyt investoinnit olisivat voineet vaikuttaa unionin tuotannonalan nykyiseen tilanteeseen, jos ne edes vaikuttivat siihen. Näin ollen tämä väite hylättiin perusteettomana.

               (116)

               Yhteisen omistuksen päättymistä ei voida pitää tekijänä, joka sellaisenaan aiheuttaisi vahinkoa. Itse asiassa yhteisen omistuksen päättyminen tarkoitti ainoastaan sitä, että vientiä harjoittava tuottaja Kazakstanissa voisi viedä kyseistä tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille Euroopan unioniin. Se ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, että tällaista vientiä olisi harjoitettava vahinkoa aiheuttavalla polkumyyntihinnalla. Juuri viimeksi mainittu aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

         3.4   Tärkeimmän raaka-aineen saanti

               (117)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko liittyi kustannuksiin liittyvän kilpailukyvyn puutteesta, koska sillä ei ole valkoisen fosforin tuottamisessa tarvittavan yhden tärkeimmän raaka-aineen, raakafosforin, suoria saantimahdollisuuksia, kun taas yhteistyössä toiminut kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja sijaitsee raakafosfaattikaivosten vieressä ja sillä on yksinomaiset louhintaoikeudet. On väitetty, että raakafosfaatin kuljetuskustannukset ja lietteen (valkoisen fosforin tuotantojätteen) hävittämiskustannukset ovat merkittäviä, koska lietteelle ei ole olemassa luonnollisia varastoja.

               (118)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että raakafosfaatin kustannukset ovat todellakin merkittävät, mutta tämä seikka yksin ei voinut selittää unionin tuotannonalan vahingollista tilannetta. Vaikka raakafosfaatin kustannusten ero unionin tuotannonalan ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan välillä otetaankin huomioon unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa arvioitaessa, vahinko on edelleen merkittävä.

               (119)

               Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että vaikka raakafosfaatin kuljetuskustannukset ovat merkittävät unionin tuotannonalalle, ne eivät kuitenkaan ole sellaiset, että valkoisen fosforin tuotanto unionissa ei olisi niiden vuoksi kilpailukykyistä. Vaikka otettaisiin huomioon raakafosfaatin kuljetuskustannukset unionin tuotannonalan tuotantokustannuksissa, vahinkomarginaali olisi edelleen huomattava.

               (120)

               Lietteen luonnollisen varastoinnin puutetta koskevan väitteen osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että mitään näyttöä siitä, että tämä aiheuttaisi epäedullisen tilanteen unionin tuotannonalalle, ei havaittu, koska unionin tuotannonala pystyi kierrättämään lietettä ottamalla sen takaisin valkoisen fosforin tuotantoprosessiin.

               (121)

               Tutkimuksessa siis osoitettiin, että vaikka yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kustannusetu oli otettava huomioon, se ei selitä unionin tuotannonalan vahingollista tilannetta, ja että sen vuoksi raakafosfaatin hankintaan liittyvillä kustannuseroilla on voinut olla ainoastaan osittain vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Tätä päätelmää tukee se, että unionin tuotannonalan valmistamien valkoista fosforia sisältävien johdannaistuotteiden kannattavuusluvut olivat huomattavasti parempia.

               (122)

               Tämän vuoksi pääteltiin, että raaka-aineen saanti ja vaikutus kustannuksiin, vaikka vaikuttikin jossain määrin unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen, ei ollut sellainen seikka, joka poistaisi syy-yhteyden Kazakstanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

         3.5   Unionin tuotannonalan tuotantosaavutukset ja unionin tuotannonalan harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti

               (123)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2010 vuosikertomuksen mukaan unionin tuotannonalalla oli vakavia teknisiä ongelmia vuonna 2010 ja vuoden 2011 alkupuoliskolla ja että näillä ongelmilla oli kielteinen vaikutus sen tuotantotasoihin, minkä vuoksi se alkoi tuoda tarkasteltavana olevaa tuotetta Kazakstanista. Ne väittivät myös, että mahdollinen aiheutunut vahinko oli seurausta tästä tuonnista ja oli näin ollen itse aiheutettua. Tutkimus osoitti, että tekniset ongelmat, joita unionin tuotannonalalla oli vuonna 2010 ja vuoden 2011 alkupuoliskolla, eivät merkittävästi vaikuttaneet sen tilanteeseen, sillä ne eivät johtaneet tuotannon seisokkeihin eivätkä tilanteeseen, jossa se ei olisi kyennyt omalla tuotannollaan täyttämään asiakkaiden kysyntävaatimuksia valkoisen fosforin vapailla markkinoilla. Lisäksi todettiin, että unionin tuotannonala harjoitti tuontia Kazakstanista ja että kyseinen tuonti oli luonteeltaan täydentävää ja poikkeuksellista sekä määrältään vähäistä verrattuna unionin kokonaistuotantoon. Lisäksi tutkimuksessa ei havaittu mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonala myi tätä tuontia vapailla markkinoilla. Lisäksi on huomattava, että vuoden 2010 vuosikertomus oli liitetty unionin tuotannonalan vuosittaiseen konsolidoituun tilinpäätökseen, joka koskee kaikkia yhtiön toimintoja, eikä siis liity ainoastaan valkoisen fosforin tuotantoon.

               (124)

               Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan teknisten vaikeuksien vaikutuksella tarkastelujakson osan aikana ja tarkasteltavana olevan tuotteen vähäisellä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta, tai lainkaan vaikutusta, unionin tuotannonalan tilanteeseen vapaille markkinoille tarkoitetun valkoisen fosforin osalta, eivätkä ne olleet sellaisia seikkoja, että ne poistaisivat syy-yhteyden. Asianomaisten osapuolten tähän liittyvät väitteet hylättiin.

         3.6   Unionin tuotannonalan uusi tuotantoprosessi

               (125)

               Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala sijoitti huomattavia summia uuteen tuotantoteknologiaan, mistä aiheutui teknisiä ja ympäristöongelmia, jotka aiheuttivat unionin tuotannonalalle merkittävän vahingon.

               (126)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala investoi uuden tuotantoprosessin kehittämiseen, jossa raakafosfaatti korvataan jätevirroista saatavalla fosfaatilla. Kuten edellä johdanto-osan 92 kappaleen taulukossa 10 mainitaan, tutkimuksessa kävi kuitenkin myös ilmi, että valkoiseen fosforiin tehdyt investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla. Näin ollen uuteen teknologiaan tehdyillä investoinneilla ei ole ollut merkittävää roolia unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisessä. Tutkimuksessa ei paljastunut myöskään mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että uuden teknologian käyttö olisi johtanut teknisiin ja ympäristöongelmiin, kuten väitettiin, eivätkä asianomaiset osapuolet esittäneet väitteidensä tueksi tosiseikkoihin perustuvaa tietoa. Näin ollen osapuolten väitteet hylättiin tältä osin.

         3.7   Unionin tuotannonalan vientitulos

               (127)

               Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan vientimyynti laski merkittävästi tarkastelujakson aikana ja että tämä oli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä.

               (128)

               Tutkimus osoitti, että vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli vähäinen ja että sillä on voinut olla ainoastaan hyvin vähän vaikutusta unionin tuotannonalan yleiseen tilanteeseen.

               (129)

               Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan vientituloksen vaikutus ei ollut sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Näin ollen osapuolten väitteet tältä osin oli hylättävä.

         3.8   Rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset

               (130)

               Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko johtui talouskriisistä ja kysynnän supistumisesta unionissa.

               (131)

               Kuten edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa osoitettiin, unionin kulutus väheni vapailla markkinoilla vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Sen vuoksi talouskriisin vaikutus kulutuksen vähenemisen suhteen ei voinut olla merkittävä tekijä myyntimäärien jyrkässä laskussa (ks. johdanto-osan 76 kappale ja seuraavat johdanto-osan kappaleet). Markkinoilla nähtiin hintojen pudotus vuosien 2008 ja 2010 välillä, mutta unionin tuotannonalan myyntihintojen lasku jatkui ja jopa paheni vuoden 2009 jälkeen, kun se pyrki seuraamaan Kazakstanista polkumyynnillä tulevan tuonnin alhaisia hintoja. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (132)

               Tällä perusteella todettiin, että raha- ja talouskriisin vaikutukset ja kysynnän supistuminen eivät olleet sellaisia, että ne poistaisivat syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

         3.9   Asiakkaiden valinnanvara tavarantoimittajien suhteen

               (133)

               Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui siitä, että asiakkaat halusivat vaihtaa toimittajaa syistä, jotka johtuvat mm. ympäristö- ja turvallisuusasioiden väitetystä noudattamatta jättämisestä. Mitään näyttöä asiasta ei kuitenkaan toimitettu, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään tosiseikkoja, jotka olisivat vahvistaneet nämä väitteet. Päinvastoin tutkimuksessa kävi ilmi, että markkinat ovat valtaosin hintaperusteiset eikä muilla näkökohdilla ole ratkaisevaa merkitystä.

               (134)

               Näillä perusteilla nämä väitteet hylättiin.

         3.10   Kytkösmarkkinoilla tapahtuneen myynnin vaikutus

               (135)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska unionin tuotannonala on keskittänyt pääasiallista toimintaansa kytkösmarkkinoille, sen resurssit ja käteisvarat on pääosin suunnattu näille markkinoille. Sen vuoksi väitettiin, että vapailla markkinoilla kärsityt menetykset ja siitä aiheutuneet vahingot olivat seurausta tästä tilanteesta eivätkä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

               (136)

               Tutkimus ei tukenut edellä esitettyjä väitteitä, sillä esimerkiksi investoinnit laskivat molemmilla markkinoilla eikä todettu näyttöä siitä, että tarkastelujakson aikana olisi tapahtunut käteisvarojen tai muiden resurssien siirtoa vapailta markkinoilta kytkösmarkkinoille. Tästä syystä väite hylättiin.

         3.11   Ympäristönormien noudattaminen

               (137)

               Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui sen oikeudellisesta velvoitteesta noudattaa EU:n tiukkoja ympäristönormeja. Lisäksi ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen jotkin osapuolet väittivät, että olisi tutkittava myös ympäristövaatimusten noudattamatta jättämisen seurauksia eli niiden sakkojen vaikutusta, jotka unionin tuotannonala velvoitettiin tarkastelujakson aikana maksamaan Alankomaiden viranomaisille ja joiden väitettiin olevan merkittäviä.

               (138)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala teki investointeja noudattaakseen ympäristönormeja ja vähentääkseen dioksiinipäästöjä koko tarkastelujakson ajan. Kokonaisinvestoinnit kuitenkin laskivat tarkastelujaksolla, kuten taulukossa 10 osoitettiin. Lisäksi todettiin, että näistä investoinneista tehtiin poistoja useiden vuosien ajan, minkä vuoksi niillä oli vain vähäinen vaikutus vuosittaiseen taloudelliseen tulokseen. On huomattava, että vaikka investoinnit vuonna 2008 olivat huomattavasti korkeammat kuin tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonala oli kannattava kyseisenä vuotena. Unionin tuotannonalan negatiivisen vahinkotilanteen ei tästä syystä voitu katsoa johtuvan ympäristönormien noudattamiseksi tehdyistä investoinneista.

               (139)

               Ympäristövaatimusten noudattamatta jättämistä koskevien väitettyjen sakkojen osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka Alankomaiden viranomaiset ovat itse asiassa yhdessä yksittäisessä tapauksessa määränneet unionin tuotannonalalle sakon, sen määrä ei ollut merkittävä, vaikka kyseiset osapuolet niin väittivät, ja maksu erääntyi vasta tutkimusajanjakson jälkeen, mikä näin ollen ei ole voinut mitenkään vaikuttaa unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana.

               (140)

               Edellä esitetyn perusteella asiaa koskevat väitteet hylättiin.

         3.12   Johdon päätökset vuonna 2009

               (141)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli johdon vuonna 2009 tekemä päätös jakaa osakkeenomistajille osinkoja, mikä olisi johtanut väitettyyn pankkien vaatimukseen pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksamisesta, millä puolestaan oli merkittävän kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen asemaan.

               (142)

               Nämä väitteet perustuivat unionin tuotannonalan holding-yhtiön vuoden 2009 konsolidoituun tilinpäätökseen; kyseisen holding-yhtiön toiminta ei liity pelkästään fosforiin. Lisäksi asianomaisten osapuolten päätelmät perustuivat oletuksiin, jotka eivät välttämättä vastanneet puolueetonta arviota vuoden 2009 tilanteesta. Tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi, että vuonna 2009 tehdyt johdon päätökset olisivat olleet epätavallisia tai varomattomia, sillä kyseinen tilinpäätös osoittaa esimerkiksi, että yhtiön jakamaton voitto oli kyseisenä jaksona määrältään suuri, vaikka yleinen markkinatilanne oli vaikea. Sen vuoksi ei voida päätellä, että kyseisenä ajankohtana tehdyillä päätöksillä olisi ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhtiön taloudelliseen asemaan, kuten nämä osapuolet väittivät, ja että niillä olisi ollut vaikutusta unionin tuotannonalan valkoista fosforia koskevaan toimintaan liittyvään vahinkoon tutkimusajanjaksolla. Nämä väitteet hylättiin tällä perusteella.

         3.13   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

               (143)

               Tutkimuksessa kävi ilmi syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kazakstanista polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. Muita mahdollisia vahingon syitä, kuten tuontia muista maista, unionin tuotannonalan tuotantokustannuksissa tapahtunutta kehitystä, tuotantosaavutuksia, uusia tuotantoprosesseja, unionin tuotannonalan vientitulosta, unionin tuotannonalan tuontia, rahoitus- ja talouskriisin vaikutusta, asiakkaiden valinnanvaraa tavarantoimittajien suhteen, kytkösmarkkinoilla tapahtuvan myynnin vaikutusta ja ympäristönormien noudattamista tai noudattamatta jättämistä ja johdon tekemiä päätöksiä analysoitiin eikä yhdenkään niistä havaittu olevan sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden Kazakstanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Tutkimus osoitti kuitenkin, että vaikka joillakin muilla tekijöillä, kuten pääasiallisen raaka-aineen saannilla, on ollut jossain määrin vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon, tuonnilla Kazakstanista oli silti merkittävä vaikutus unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Kuten edellä jo todetaan, ne eivät näin ollen voineet poistaa syy-yhteyttä kyseisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

               (144)

               Useiden osapuolten väitteiden mukaan se tosiseikka, että unionin tuotannonala hakeutui konkurssiin, vaikka vain pieni osa myyntiä kilpailee Kazakstanista tulevan tuonnin kanssa, vahvistaa, että kyseinen tuonti ei ole voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Kaikki mahdolliset muutkin tekijät analysoitiin, ja kuten edellä olevassa johdanto-osan 106–142 kappaleessa todetaan, mikään näistä tekijöistä ei voinut poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. On myös huomattava, että unionin tuotannonala on vertikaalisesti integroitunut, jolloin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvalla hintapaineella oli myös unionin tuotannonalan johdannaismarkkinoita heikentävä vaikutus. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (145)

               Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin lopullisesti, että on olemassa syy-yhteys Kazakstanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä tutkimusajanjakson aikana.

         F.   UNIONIN ETU

   1.   ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

               (146)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki menettelyyn liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien edut. Myös toimenpiteistä luopumisen seurauksia tarkasteltiin toimitetun näytön perusteella.

         2.   UNIONIN TUOTANNONALAN ETU

               (147)

               Edellä esitetystä analyysistä kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa Kazakstanista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla. Useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonala menetti merkittävästi markkinaosuuttaan, ja unionin tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen, kohdistui vakavia vaikutuksia. Laskeva suuntaus jatkui tutkimusajanjakson jälkeen ja ja johti siihen, että unionin tuotannonala teki konkurssihakemuksen. Käynnissä ovat parhaillaan neuvottelut mahdollisesta yritysostosta, jonka tarkoituksena on saada tuotanto lyhyellä aikavälillä uudelleen käyntiin.

               (148)

               Valkoinen fosfori on maailmanlaajuisesti tärkeä raaka-aine, jota käytetään monissa sovelluksissa, kuten lääkkeissä ja maatalouden kemikaaleissa, elintarvikkeissa ja pesuaineissa käytettävän fosforihapon ja sen johdannaisten valmistuksessa sekä metalliteollisuudessa käytettävien fosforiseosten valmistuksessa. Koska vain muutamat muiden kolmansien maiden tuottajat tuottavat valkoista fosforia ja se on monien unionissa tuotettujen jatkojalostustuotteiden raaka-aine, katsottiin, että on unionin edun mukaista säilyttää tuotantokapasiteettia unionin alueella.

               (149)

               Polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan korjaavan todettuja epäterveitä kaupan käytäntöjä ja antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa elinkelpoisuusnäkymiään. Lisäksi toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden parantaa mittakaavaetuja myymällä suurempia määriä ja saada takaisin ainakin osan tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, millä olisi myönteinen vaikutus sen tulevaisuuden näkymiin. Tässä yhteydessä olisi muistettava, että unionin tuotannonala on tuottanut ja myynyt valkoista fosforia 1970-luvulta lähtien huolimatta siitä, että se on joutunut kilpailemaan sellaisista kolmansista maista tulevan tuonnin kanssa, joilla myös on ollut luonnollista etua raaka-aineiden saannin osalta. Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalaa ei voida pitää arvokkaana toimittajana, kun otetaan huomioon sen nykyinen tilanne (konkurssi) ja kun otetaan huomioon, että joka tapauksessa unionin tuotannonala on johdannaismarkkinoilla valkoisen fosforin osalta asiakkaidensa kilpailija. Vastauksena tähän väitteeseen on huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne ei kuitenkaan välttämättä tarkoita tuotannon pysyvää lakkauttamista, koska valkoisen fosforin tuotannon jatkamiseen tähtäävät neuvottelut yritysostosta ovat yhä käynnissä. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että mittakaavaetujen parantamisen ja elinkelpoisuuden säilymisen kannalta unionin tuotannonala on riippuvainen vapailla markkinoilla tapahtuvasta myynnistä. Näistä syistä pääteltiin, että unionin tuotannonala voi olla edelleen merkittävä valkoisen fosforin toimittaja unionin vapailla markkinoilla.

               (150)

               Lisäksi unionin tuotannonala on pyrkinyt kehittämään vaihtoehtoisia raaka-ainelähteitä ja tehnyt joitakin investointeja uuteen teknologiaan valkoisen fosforin kierrättämiseksi käyttämällä koko elinkaaren mittaista kierrätystä (nk. ”kehdosta kehtoon” -menetelmää). Vaikka menetelmä on vielä kehitysvaiheessa, siitä voi tulla tärkeä tekijä, joka varmistaa unionin tuotannonalan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Onnistuessaan se voisi antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden hyötyä uudesta uusioraaka-ainelähteestä unionin markkinoilla ja vähentää mahdollista liiallista riippuvuutta raakafosfaatin tuonnista.

               (151)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet asettivat kyseenalaiseksi uuden teknologian kehittämisen merkityksen unionin etua määritettäessä. Nämä osapuolet epäilivät unionin tuotannonalan häviävän, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, ja väittivät, että sen vuoksi investoinnit kyseiseen teknologiaan todennäköisesti jatkuvat. Ne väittivät myös, että kehdosta kehtoon -aloite ei ole ainutlaatuinen ja että useat muut yritykset unionissa investoivat vaihtoehtoisiin fosfaatin kierrätystekniikoihin, jotka ovat taloudellisesti elinkelpoisempia. Lopuksi väitettiin, että kehdosta kehtoon -teknologia palvelisi lähinnä unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoita, ja sen vuoksi käyttäjät eivät hyötyisi siitä.

               (152)

               On huomattava, että tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys (konkurssi) ei näytä tukevan edellä esitettyjä väitteitä. Lisäksi on otettava huomioon, että kehdosta kehtoon -lähestymistapa ei ehkä ole ainutlaatuinen, mutta se on edelleen tärkeä tekijä, kun pyritään vähentämään EU:n riippuvuutta primääriraaka-aineiden tuonnista ja epäsuorasti valkoisen fosforin tuonnista kolmansista maista, mistä hyötyvät kaikki käyttäjät, jos se onnistuu. Lisäksi tiedot eivät sisällä mitään näyttöä, josta olisi voitu päätellä, että kehdosta kehtoon -lähestymistapa ei olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoinen.

               (153)

               Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, näkymät unionin tuotannonalan elinkelpoisuudesta vapailla markkinoilla tulisivat paljon haasteellisemmiksi ja olisi hyvin todennäköistä, että tuotantoa olisi lopetettava pysyvästi. Todennäköinen seuraus olisi unionin tuotannonalan tuotannon loppuminen vapailla markkinoilla. Tämä merkitsisi sitä, että unionista tulisi täysin riippuvainen muutamilta kolmansissa maissa toimivilta tuottajilta tulevasta valkoisen fosforin tuonnista, jota tarvitaan useisiin unionissa tuotettuihin jatkojalostustuotteisiin.

               (154)

               Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus myös unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoihin otettiin huomioon. Tutkimuksessa ilmeni, että toimenpiteiden käyttöönotolla korjattaisiin epäedullinen kilpailuasema, jonka polkumyyntituonti aiheutti jatkojalostusmarkkinoilla.

               (155)

               Toisaalta jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön ja unionin tuotannonalan täytyisi lopettaa tuotanto pysyvästi, unionin tuotannonalalle odotetaan aihetuvan ongelmia sen pyrkiessä hankkimaan suuria määriä valkoista fosforia, jota tarvitaan jatkojalostustuotteiden tuotantoon. Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan edun määrittämisessä olisi analysoitava ainoastaan myyntiä vapailla markkinoilla. Vastauksena tähän väitteeseen on todettava, että kuten edellä johdanto-osan 53 kappaleessa kuvataan, unionin tuotannonala on vertikaalisesti integroitunut, ja merkittävä osa sen tuotannosta käytetään todellakin sen kytkösmarkkinoilla. Myynnin osuus vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla ei ole kuitenkaan vakaa muuttuja, ja viimeaikainen kehitys on osoittanut, että käyttö kytkösmarkkinoilla ei säily yksinään ilman valkoisen fosforin vapaata myyntiä.

               (156)

               Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen pääteltiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tarkasteltavana olevan, Kazakstanista peräisin olevan tuotteen tuonnissa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         3.   KÄYTTÄJIEN ETU
   3.1   Yleistä

               (157)

               Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen yli 30 osapuolta ilmoittautui ja ilmoitti halukkuutensa toimia menettelyssä yhteistyössä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ilmoittautuneet osapuolet olivat pääasiassa käyttäjiä, joista jotkin toivat itse tarkasteltavana olevaa tuotetta.

               (158)

               11 yritystä luokitteli itsensä käyttäjiksi ja täytti kyselylomakkeet. Nämä yritykset vastasivat valtaosasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista tutkimusajanjakson aikana ja huomattavasta prosenttiosuudesta unionin kokonaiskulutuksesta. Nämä käyttäjät edustivat jatkojalostustuotteiden lähes koko valikoimaa. Näin ollen ne muodostavat edustavan ryhmän, jonka osalta voidaan arvioida tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien toimenpiteiden vaikutusta niiden sellaiseen liiketoimintaan, joka liittyy tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäviin lopputuotteisiin.

               (159)

               Muut yritykset olivat käyttäjiä, jotka joko käyttivät suoraan tarkasteltavana olevaa tuotetta tai jatkojalostustuotteita, joissa tarkasteltavana oleva tuote on tärkeä osatekijä. Koska käyttäjät tuottavat pääasiassa hyödykkeitä tai välituotteita, joissa käytetään tarkasteltavana olevaa tuotetta ja jotka muut tuottajat sitten jalostavat lopullisiksi jatkojalostustuotteiksi, katsottiin asianmukaiseksi antaa kaikille ilmoittautuneille yrityksille tilaisuus esittää näkökantansa ja toimittaa tietoja, vaikka ne eivät olleetkaan suoria käyttäjiä.

         3.2   Vaikutus käyttäjiin

   3.2.1   Yleistä

               (160)

               Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät voidaan jakaa pääasiassa kahdelle segmentille: happojohdannaiset (erityisesti fosforihapon tuotanto) ja muut kuin happojohdannaiset (kuten fosforipentasulfidi, fosforitrikloridi, punainen fosfori ja palonsuoja-aineet). Lisäksi tarkasteltiin myös jatkokäyttäjiä.

         3.2.2   Happojohdannaisten segmentti

               (161)

               Happojohdannaisten segmentillä tuotetaan pääasiassa lämpöprosessilla fosforihappoa ja sen johdannaisia elintarvikelisäaineissa. Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus segmentin lopputuotteissa on korkea suhteessa koko liikevaihtoon. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten suhteessa lopputuotteiden kustannuksiin havaittiin olevan huomattavat. Tämä johtuu siitä, että näiden käyttäjien tuotantoprosessi vaatii vain vähäistä lisäpanosta tärkeimmän raaka-aineen eli valkoisen fosforin lisäksi. Edellä esitetyn perusteella voidaan odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus käyttäjiin tällä segmentillä.

               (162)

               Vaikka tutkimuksessa osoitettiin, että tällä segmentillä käyttäjien voitot olivat korkealla tasolla tutkimusajanjakson aikana, niiden kannattavuus vaihteli huomattavasti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli paljon alhaisempi tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina. Lisäksi väitettiin, että minkäänlaista tullia ei voida siirtää niiden asiakkaiden kannettavaksi. Edellä esitetyn perusteella on odotettavissa, että polkumyyntitullilla voisi tosiaankin olla merkittävä vaikutus käyttäjien kannattavuuteen happojohdannaisten segmentillä, mikä voisi kääntyä jopa tappioksi ja viime kädessä uhata niiden olemassaoloa.

               (163)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen yksi käyttäjä väitti, että unionin tuotannonalan tuottama tuote on puhtaampaa kuin tuote, jota yleensä käytetään happojohdannaisten segmentillä. Kazakstanista tuotu tarkasteltavana oleva tuote oli puhtaudeltaan alhaisempaa ja soveltui paremmin happojohdannaisten segmentille. Sen vuoksi unionin tuotannonalaa ei tällä segmentillä pidetty vaihtoehtoisena toimittajana.

               (164)

               Tähän väitteeseen vedottiin vasta hyvin myöhäisessä vaiheessa menettelyä. Asianomainen osapuoli ei myöskään esittänyt edellä selostettujen väitteiden tueksi näyttöä. Lisäksi ne eivät kiistäneet, että kuten edellä johdanto-osan 13–17 kappaleessa päätellään, unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä valkoisella fosforilla ja asianomaisessa maassa tuotetulla ja unioniin viedyllä valkoisella fosforilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tästä syystä väite hylättiin.

         3.2.3   Muiden kuin happojohdannaisten segmentti

               (165)

               Muiden kuin happojohdannaisten segmenttiin kuulu laajempi tuote- ja sovellusvalikoima; siihen kuuluvat esimerkiksi palonsuoja-aineet, vedenkäsittely, autojen voiteluaineiden lisäaineet, lääkkeet ja maataloudessa käytettävät kemikaalit. Tarkasteltavana olevan tuotteen kustannukset suhteessa lopputuotteen kokonaiskustannuksiin vaihtelevat huomattavasti käyttäjien välillä riippuen valmistetusta jatkojalostustuotteesta.

               (166)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen jotkin käyttäjät esittivät yksityiskohtaisemman jaottelun kustannuksistaan ja esittelivät erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten osuuden kokonaiskustannuksistaan. Kyselylomakkeessa toimitetut luvut ilmoitettiin aggregoituina tietoina, ja niistä kävi ilmi, että valkoisen fosforin osuus vaihteli alle viidestä prosentista noin 30 prosenttiin valmiin tuotteen hinnasta. Toimitetut tiedot osoittivat kuitenkin, että kyseiset kustannukset voisivat olla huomattavasti suurempia joidenkin erityisten tuotelajien osalta.

               (167)

               Tämän segmentin käyttäjillä oli useampia toimittajia eivätkä ne hankkineet valkoista fosforia yksinomaan Kazakstanista.

               (168)

               Tämän segmentin käyttäjien tuottama tuotevalikoima oli myös laajempi, ja valkoista fosforia sisältävien lopputuotteiden merkitys koko liiketoiminnasta vaihteli näin ollen alle 5 prosentista yli 75 prosenttiin. Valkoista fosforia sisältävän lopputuotteen kannattavuus vaihteli ja oli jopa yli 10 prosenttia. Yleisesti ottaen havaittiin, että yrityksille, joiden voitot olivat alhaisemmat, valkoista fosforia sisältävien tuotteiden merkitys suhteessa niiden liiketoiminnan kokonaisliikevaihtoon oli myös vähäinen. Tästä seuraa, että tällaisissa tapauksissa toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusten odotetaan olevan rajalliset, ei kuitenkaan vähäpätöiset, kun oletetaan, että tämän segmentin käyttäjät eivät voisi siirtää mahdollista hinnannousua tuotantoketjun loppupään asiakkaille ja Kazakstan olisi niiden ainoa toimittaja.

         3.2.4   Jatkokäyttäjät

               (169)

               Polkumyyntitullin vaikutus jatkokäyttäjiin laimenee edelleen, koska sillä on vain hyvin vähän vaikutusta tuotantokustannuksiin. Tutkimus osoitti myös, että yhteistyössä toimineiden jatkokäyttäjien voittomarginaalit olivat jopa yli 15 prosenttia. Kun lisäksi otetaan huomioon, että suorat käyttäjät väittivät, että ne eivät kykene siirtämään hintojen nousua tuotantoketjun loppupään asiakkailleen, on epävarmaa, olisiko vaikutuksia lainkaan.

               (170)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen yksi jatkokäyttäjä väitti, että toisin kuin johdanto-osan 169 kappaleen päätelmissä todetaan, polkumyyntitullien käyttöönotolla olisi vaikutusta niihin, koska niiden tavarantoimittajat siirtäisivät kustannusten nousun heidän kannettavakseen. Tämä yritys ei kuitenkaan toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat voineet vahvistaa tämän väitteen, ja näin ollen tämä väite hylättiin.

               (171)

               Tällä perusteella pääteltiin, että polkumyyntitulleilla olisi vain vähän tai ei lainkaan vaikutusta jatkokäyttäjien kannattavuuteen.

         3.2.5   Kilpailu johdannaismarkkinoilla

               (172)

               Useat käyttäjät väittivät, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ne menettäisivät kilpailukykyään Kiinan kansantasavallasta tulevien johdannaisten tuonnin osalta. Mitään konkreettista näyttöä asiasta ei kuitenkaan toimitettu.

               (173)

               Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin tarkoituksena on palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset valkoisen fosforin markkinoille Euroopan unionissa. Saatavilla ei ollut todentavaa näyttöä siitä, että valkoisen fosforin johdannaisten tuonti Kiinan kansantasavallasta olisi lisääntynyt huomattavasti viime vuosina tai kasvaisi lähitulevaisuudessa. Tämän lisäksi tiedoissa ei ollut näyttöä kyseisen tuonnin tuontiedellytyksistä tai hintatasosta. Tämän perusteella väite hylättiin.

         3.2.6   Työllisyys

               (174)

               Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että tuotetta käyttävällä tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden kokonaismäärä ylittää unionin tuotannonalalla työskentelevien määrän ja että sen vuoksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista.

               (175)

               On huomattava, että unionin etua koskevassa analyysissä ei pelkästään verrata henkilöstön määrää unionin tuotannonalan ja käyttäjien tuotannonalan välillä. Näin ollen se, että käyttäjien työntekijämäärät ovat suurempia, ei riitä yksistään perusteeksi päätellä, että toimenpiteet olisivat koko unionin tuotannonalan vastaisia. Tutkimuksessa on sen sijaan selvitetty toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutusta toisaalta asianomaisten käyttäjien liiketoimintaan ja kannattavuuteen sekä toisaalta unionin tuotannonalaan. Tästä syystä väite hylättiin.

         3.2.7   Päätelmät

               (176)

               Edellä esitetty analyysi on osoittanut, että toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi käyttäjiin molemmilla segmenteillä, mutta vähemmässä määrin muiden kuin happojohdannaisten segmenttiin. Valkoinen fosfori muodostaa happojohdannaisten segmentillä suurimman osan tuotantokustannuksista ja näin ollen minkä tahansa tullin käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus sen kustannuksiin ja kannattavuuteen. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että toimenpiteiden käyttöönotto asettaisi käyttäjien tulevaisuuden tällä segmentillä vaakalaudalle.

         4.   EUROOPAN UNIONIN RAAKA-AINEALOITE

               (177)

               Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi ristiriidassa Euroopan unionin raaka-aineita koskevan aloitteen (3) kanssa, jolla pyritään edistämään muun muassa kestävää raaka-aineiden saantia sekä resurssitehokkuutta. Raaka-ainealoite ei kuitenkaan ole este polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolle, jonka tavoitteena on tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen ja näin olleen polkumyyntikäytännön aiheuttaman vilpillisen kilpailun poistaminen.

               (178)

               Joka tapauksessa vaikuttaisi siltä, että markkinoilla, joille on ominaista tuottajien pieni määrä koko maailmassa, tärkeän raaka-aineen tuotannon säilyttäminen unionissa vastaisi täysin tavoitetta, jonka mukaan on varmistettava kestävä raaka-aineiden saanti unionin markkinoilla.

         5.   KILPAILUA KOSKEVAT KYSYMYKSET

               (179)

               Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi unionin tuotannonalan määräävän aseman väärinkäyttöön, koska unionin markkinat olisivat suljettuina toimituksille muista lähteistä. Tämän tueksi esitettiin väite, jonka mukaan unionin tuotannonala oli käyttänyt aiemmin hyväkseen Kiinan vientirajoitusten käyttöönottoa nostaakseen hintojaan unionin markkinoilla. Tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä määräävän aseman väärinkäytöstä ei kuitenkaan toimitettu.

               (180)

               On muistettava, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni huomattavasti tarkastelujaksolla, kuten edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa esitetään. Vientiä harjoittavan tuottajan markkinaosuus vapailla markkinoilla sitä vastoin kasvoi merkittävästi, ja se on tällä hetkellä ylivoimaisesti suurin toimittaja unionin markkinoilla.

               (181)

               Lisäksi tässä tutkimuksessa lasketut hinnan alittavuuden tasot (ks. johdanto-osan 71 kappale) olivat korkeammat kuin todettu polkumyynnin taso (ks. johdanto-osan 48 kappale), mikä osoittaa, että vaikka polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyttöön soveltamalla alhaisemman tullin sääntöä, Kazakstanista tulevan tuonnin hinnat pysyvät todennäköisesti unionin tuotannonalan myyntihintoja alhaisempina. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuonti lakkaisi toimenpiteiden seurauksena.

               (182)

               On myös muistettava, että unionin markkinoille tuotiin valkoista fosforia Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista koko tarkastelujakson ajan Kiinan kansantasavallassa voimassa olevista vientirajoituksista huolimatta ja että tämä tuonti todennäköisesti jatkuu.

               (183)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen, useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tullien käyttöönotto lisäisi käyttäjien kustannuksia, mutta tulli ei vaikuttaisi samassa määrin unionin tuotannonalaan johdannaismarkkinoilla (käyttö kytkösmarkkinoilla). Näin ollen unionin tuotannonala saisi kilpailuetua johdannaismarkkinoilla, mikä todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalan määräävään markkina-asemaan jatkojalostusmarkkinoilla. Kuten johdanto-osan 181 kappaleessa jo selostetaan, tässä tutkimuksessa lasketut hinnan alittavuuden tasot olivat kuitenkin korkeammat kuin todettu polkumyynnin taso, mikä osoittaa, että vaikka polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyttöön soveltamalla alhaisemman tullin sääntöä, Kazakstanista tulevan tuonnin hinnat pysyisivät todennäköisesti niitä myyntihintoja alhaisempina, joita unionin tuotannonala soveltaa vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla. Näin ollen väite, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi unionin tuotannonalan määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön johdannaismarkkinoilla, hylättiin.

               (184)

               Edellä esitetty huomioon ottaen voidaan näin ollen päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi vääristävää vaikutusta unionin markkinoihin.

         6.   KAZAKSTANIN JA UNIONIN VÄLINEN KAUPPATASE

               (185)

               Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti olevansa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tarvittavien laitteiden ja koneiden merkittävä tuoja unionista. Tältä osin väitettiin, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi Euroopan unionin ja Kazakstanin väliseen kauppataseeseen, kun yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja lopettaisi kyseisten laitteiden tuonnin unionista.

               (186)

               Kaupan suojatoimenpiteiden käyttöönoton tavoitteena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä se liity mitenkään koneiden ja laitteiden hankintaan tarkasteltavana olevan tuotteen valmistusta varten. Tätä väitettä on siis pidettävä merkityksettömänä tässä polkumyyntitutkimuksessa.

         7.   YLEINEN TULLIETUUSJÄRJESTELMÄ

               (187)

               Ilmoitusasiakirjan julkistamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet väittivät, että käyttäjiin kohdistuva vaikutus lisääntyy entisestään, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavan mahdollisen polkumyyntitullin lisäksi siihen sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen myös tavanomaista tullia.

               (188)

               On huomattava, että 1 päivänä tammikuuta 2014 voimaan tulevan uuden Euroopan unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaan Kazakstan ei ole enää edunsaajamaa. Sen vuoksi 1 päivästä tammikuuta 2014, siihen saakka kunnes kyseinen tilanne jatkuu, Kazakstanista tulevaan valkoisen fosforin tuontiin sovelletaan tavanomaista 5,5 prosentin tullia.

               (189)

               Analyysissä ei kuitenkaan voida ottaa tulevaa kehitystä huomioon, koska kehityksen täsmällistä vaikutusta tuontihintoihin ja -määriin sekä vaikutusta unionin markkinoihin ei voida arvioida etukäteen. Näin ollen tämän perusteella ei voida tehdä varmoja johtopäätöksiä. Tästä syystä väite hylättiin.

         8.   UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

               (190)

               Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonala ei jatka valkoisen fosforin ja sen johdannaisten tuotantoa unionissa. Toisaalta ja kuten jotkin asianomaiset osapuolet väittivät myös, toimenpiteiden käyttöönotto ei ehkä helpota riittävästi unionin tuotannonalan tilannetta, koska tuonti Kazakstanista, vaikka olisikin tullin alaista, jäisi hinnaltaan kilpailukykyisemmäksi kuin unionin tuotannonalan myynti, eivätkä toimenpiteet näin ollen takaisi, että unionin tuotannonala selviäisi nykyisestä heikosta tilanteestaan.

               (191)

               Sitä vastoin todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat voimakkaasti happojohdannaisten segmentillä toimiviin käyttäjiin, jopa niin, että niiden elinkelpoisuus saattaisi olla vaarassa, koska ne eivät voisi kattaa kustannusten nousua ja pysyä kilpailukykyisinä jatkojalostusmarkkinoilla. Tämä saattaisi johtaa siihen, että jatkojalostusta harjoittavat tuottajat joutuisivat lopettamaan tuotantoaan tällä segmentillä.

               (192)

               Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että vaikka toimenpiteiden vaikutusten odotettiin olevan muiden kuin happojohdannaisten segmentillä kaiken kaikkiaan vähäisempiä kuin happojohdannaisten segmentillä, niillä saattaa olla merkittävä vaikutus tiettyihin yksittäisiin käyttäjiin kyseisellä segmentillä riippuen niiden tuottamasta jatkojalostustuotteesta. Yleisesti ottaen tullin vaikutuksen tällä segmentillä ei voida katsoa olevan vähäpätöinen.

               (193)

               On huomattava, että yhteistyössä toimivat käyttäjät, jotka toimittivat tässä menettelyssä tarvittavat tiedot, vastasivat lähes kaikesta asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista ja erittäin suuresta osasta valkoisen fosforin kulutusta vapailla markkinoilla. Ne vastustivat voimakkaasti mahdollisten polkumyyntitullien käyttöönottoa, koska tulleilla oli vaikutus niiden kustannuksiin, mitä niiden mukaan ei voitaisi huomioida tai ei voitaisi huomioida täysin niiden myyntihinnoissa ja mikä näin ollen johtaisi siihen, että niiden taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne heikkenisi ja ne joutuisivat mahdollisesti lopettamaan tuotantoa.

               (194)

               Tämä johtuu pääasiassa siitä, että valkoinen fosfori on resurssi, joka on lähes kaikkien ilmoittautuneiden käyttäjien mukaan erittäin tärkeä raaka-aine niiden tuotantoprosessissa ja edustaa huomattavaa osaa niiden kokonaistuotantokustannuksista, kuten edellä johdanto-osan 161 ja 166 kappaleessa mainitaan. Millä tahansa polkumyyntitullilla on tämän vuoksi välitön ja merkittävä vaikutus niiden kustannuksiin, mutta kustannusten nousua ei voida siirtää jatkojalostusteollisuuden kannettavaksi.

               (195)

               Kuten edellä johdanto-osan 190 kappaleessa todetaan, polkumyyntitullin käyttöönoton edut unionin tuotannonalalle ovat kyseenalaiset. Tämä johtuu siitä, että unionin tuotannonala on tällä hetkellä siirtymävaiheessa ja sen tuleva kehitys on epävarmaa, sekä siitä tosiseikasta, että Kazakstanista tulevan tuonnin tuontihinnat saattavat hyvin todennäköisesti pysyä merkittävästi alhaisempina kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat, vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettaisiin käyttöön. Näissä olosuhteissa katsottiin, että mahdollisen polkumyyntitullin todennäköisesti kielteinen vaikutus jatkojalostusteollisuudelle on suurempi kuin tullin odotettavissa olevat myönteiset vaikutukset unionin tuotannonalalle.

               (196)

               Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kielteinen vaikutus käyttäjiin on merkittävämpi kuin unionin tuotannonalan kokonaisetu. Näin ollen tässä tapauksessa katsotaan, että vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta voidaan selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei ole unionin edun mukaista.

         G.   EHDOTUS MENETTELYN PÄÄTTÄMISEKSI

               (197)

               Edellä esitettyjen polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 9 ja 21 artiklan mukaisesti menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön toimenpiteitä.

               (198)

               Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisista päätelmistä ja aikeesta päättää menettely, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Niiden huomautuksia tarkasteltiin, mutta ne eivät muuttaneet edellä esitettyjä päätelmiä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätetään Kazakstanin tasavallasta peräisin olevan valkoisen fosforin, josta käytetään myös nimitystä alkuaineen muodossa oleva fosfori tai keltainen fosfori, tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä helmikuuta 2013.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 19.

      (3)  KOM(2008) 699 lopullinen.