Avis juridique important

|

32000D0243

Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2000, kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa koskevasta yhteisestä toiminnasta tehdyn päätöksen 94/942/YUTP muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 082 , 01/04/2000 s. 0001 - 0204

Neuvoston päätöstehty 20 päivänä maaliskuuta 2000,kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa koskevasta yhteisestä toiminnasta tehdyn päätöksen 94/942/YUTP muuttamiseta(2000/243/YUTP)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan,ottaa huomioon Lissabonissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1992 pidetyn Eurooppa-neuvoston antamat yleiset suuntaviivat,sekä katsoo seuraavaa:(1) Päätöksen 94/942/YUTP(1) liitteissä I-IV olevia luetteloita kaksikäyttötuotteista olisi muutettava siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden kansainvälisillä foorumeilla antamat sitoumukset.(2) Selvyyden vuoksi kaikki eri versiot olisi yhdistettävä yhdeksi tekstiksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPäätöksessä 94/942/YUTP olevat liitteet I, II, III, IV ja V, joihin viitataan kaksikäyttötuotteiden vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän käyttöön ottamisesta 19 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3381/94(2), korvataan tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan.Sitä sovelletaan kolmannestakymmennestä päivästä sen jälkeen, kun se on julkaistu.3 artiklaTämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. Gama(1) EYVL L 367, 31.12.1994, s. 8, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 1999/193/YUTP (EYVL L 73, 19.3.1999, s. 1).(2) EYVL L 367, 31.12.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 837/95 (EYVL L 90, 21.4.1995, s. 1).LIITE>PIC FILE= "L_2000082FI.000202.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.000901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.001901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.002901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.003901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.004901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.005901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.006901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.007901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.008901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.009901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.010901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.011901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.012901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.013901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.014901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.015901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.016901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.017901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.018901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019401.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019501.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019601.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019701.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019801.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.019901.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.020001.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.020101.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.020201.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.020301.CAMREAD">>PIC FILE= "L_2000082FI.020401.CAMREAD">


title: Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012 , Euroopan unionin lisätalousarviota nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 koskevan neuvoston kannan vahvistamisesta

text:
               25.9.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 288/2

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä syyskuuta 2012,
   Euroopan unionin lisätalousarviota nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 koskevan neuvoston kannan vahvistamisesta
   2012/C 288/02
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja erityisesti sen 37 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               —

               Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2012 hyväksyttiin lopullisesti 1 päivänä joulukuuta 2011 (3).

               —

               Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2012 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 4 varainhoitovuoden 2012 yleiseen talousarvioon,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   Ainoa artikla
   Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 vahvistettiin 24 päivänä syyskuuta 2012.
   Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolta osoitteesta http://www.consilium.europa.eu

      Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sekä oikaisut EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43, ja EUVL L 99, 14.4.2007, s. 18.

      (2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

      (3)  EUVL L 56, 29.2.2012, sekä oikaisut EUVL L 79, 19.3.2012, s. 1, ja EUVL L 184, 13.7.2012, s. 19.

      LIITE

         LUONNOS KIRJEEKSI

                     Lähettäjä

                     :

                     Neuvoston puheenjohtaja

                     Vastaanottaja

                     :

                     Euroopan parlamentin puhemies

               Arvoisa puhemies
         Teille toimitetaan erillisenä asiakirjana neuvoston 19. syyskuuta 2012 vahvistama neuvoston kanta esitykseen varainhoitovuoden 2012 lisätalousarvioksi nro 4.
         (Lopputervehdys).


Avis juridique important

|

31987D0080

87/80/ETY: Komission päätös, tehty 7 päivänä tammikuuta 1987, viinin neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 045 , 14/02/1987 s. 0031 - 0033 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0167  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 22 s. 0167

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä tammikuuta 1987,viinin neuvoa-antavan komitean perustamisesta (87/80/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäkomission 18 päivänä heinäkuuta 1962 tehdyssä päätöksessä(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 83/77/ETY(2), perustetaan viinin neuvoa-antava komitea,uusien jäsenvaltioiden liittyminen yhteisöön edellyttää, että komitean paikkamäärää lisätään ja paikkajako tehdään uudelleen; jäsenten korvaamista koskevaa menettelyä on myös tarkistettava,säännöksiä viinin neuvoa-antavasta komiteasta on muutettu useita kertoja, ja niistä on tullut sen vuoksi vaikeasti sovellettavia; tästä syystä ne olisi yhdistettävä,komissiolle on tärkeää kerätä ammatinharjoittajien ja kuluttajien lausuntoja ongelmista, jotka viinialan yhteisen markkinajärjestelyn toiminta on aiheuttanut,kaikkien ammatinharjoittajien, joita tämän yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpano suoraan koskee, sekä kuluttajien olisi kyettävä osallistumaan komission pyytämien lausuntojen laatimiseen, jajäsenvaltioiden kyseiset ammattiyhdistykset sekä kuluttajaryhmittymät ovat perustaneet yhteisön tasolle järjestöjä, jotka pystyvät edustamaan kaikkien jäsenvaltioiden asianomaisia ammatinharjoittajia,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Perustetaan komission yhteyteen viinin neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".2. Komitea koostuu seuraavien taloudellisten ryhmien edustajista: maataloustuottajat, maatalousosuuskunnat, maataloustuote- ja elintarviketeollisuus, maataloustuotteiden kauppa, maatalous- ja elintarvikealan työntekijät sekä kuluttajat.2 artikla1. Komissio voi kysyä neuvoa komitealta kaikissa ongelmissa, jotka liittyvät viinialan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien asetusten soveltamiseen, ja erityisesti toimenpiteistä, jotka sen on toteutettava näiden asetusten mukaisesti.2. Komitean puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että on aiheellista kysyä komitealta neuvoa jälkimmäisen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, josta sille ei ole esitetty lausuntopyyntöä. Hän tekee niin erityisesti jonkin edustettuna olevan taloudellisen ryhmittymän pyynnöstä.3 artikla1. Komiteassa on 48 jäsentä.2. Edustajanpaikat jaetaan seuraavasti:- 24 alan maataloustuottajille ja maatalousosuuskunnille,- 7 viinialan kaupasta vastaaville,- 5 viiniä käyttävälle teollisuudelle,- 6 maatalous- ja teollisuustyöntekijöille,- 6 kuluttajille.4 artikla1. Komissio nimittää komitean jäsenet yhteisön tasolle perustettujen, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja taloudellisia ryhmittymiä parhaiten edustavien ja toiminnaltaan viinin yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien ammatillisten järjestöjen ehdotuksesta. Kuluttajien edustajat nimitetään kuitenkin kuluttajien neuvoa-antavan komitean ehdotuksesta.Jokaista täytettävää paikkaa varten nämä järjestöt ehdottavat kahta ehdokasta, joilla on eri kansallisuus.2. Komitean jäsenen toimikausi on kolmen vuoden pituinen. Toimikausi voidaan uusia. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.Kolmen vuoden jakson päättymisen jälkeen komitean jäsenet pysyvät toimessa, kunnes heidän seuraajansa nimetään tai heidän toimeksiantonsa uusitaan.Eronpyynnön tai kuoleman tapauksessa tai jos jäsenen ehdokkuutta esittänyt järjestö pyytää, että hänet korvataan, korvaaminen suoritetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.3. Komissio julkaisee tiedoksi luettelon jäsenistä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla1. Komitea valitsee komissiota kuultuaan puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi.Puheenjohtaja valitaan ensimmäisessä äänestyksessä läsnäolevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnäolevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, komissio huolehtii tilapäisesti puheenjohtajuudesta.2. Komitea valitsee kaksi varapuheenjohtajaa kolmeksi vuodeksi.Varapuheenjohtajat valitaan niiden taloudellisten ryhmittymien edustajista, joihin puheenjohtaja ei kuulu.Valinta tapahtuu 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.Komitea voi samaa menettelyä noudattaen nimittää muita jäseniä työvaliokuntaan. Tässä tapauksessa työvaliokunnassa on puheenjohtajan lisäksi enintään yksi edustaja kustakin komiteassa edustettuna olevasta taloudellisesta ryhmittymästä.Työvaliokunta valmistelee ja järjestää komitean työt.6 artikla1. Ainoastaan komission edustajat, komitean jäsenet, tai esteen sattuessa heidän sijaisensa, sekä kohtien 3 ja 4 mukaisesti kutsutut henkilöt voivat osallistua kokouksiin tai seurata niitä.2. Esteen sattuessa komitean jäsenelle järjestö tai järjestöt, joille on myönnetty paikka komiteassa, voivat valtuuttaa sijaisen, joka on valittava komission ja kyseisen järjestön tai järjestöjen yhdessä vahvistamasta luettelosta. Tässä luettelossa olevien nimien lukumäärä on puolet kyseistä järjestöä tai järjestöjä edustavien jäsenten kokonaismäärästä. Tämä lukumäärä on vähintään yksi ja enintään kaksitoista.Kun valtuutetaan sijainen, komitean sihteeristölle on ilmoitettava siitä vähintään seitsemän päivää ennen kokousta.3. Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on myönnetty yksi tai useampi paikka komiteassa, komitean puheenjohtaja voi yksimielisesti komission kanssa kutsua pääsihteerinsä tai sihteeristön jäsenen osallistumaan komitean kokoukseen tarkkailijana.Esteen sattuessa pääsihteeri voi kuitenkin valtuuttaa tarkkailijan paikkansa valitsemalleen toiselle henkilölle.Tarkkailijoilla ei ole puheoikeutta; puheenjohtaja voi kuitenkin yksimielisesti komission kanssa antaa heille tämän oikeuden.4. Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on myönnetty yksi tai useampi paikka komiteassa, ja kun esityslistan aiheilla on hyvin tekninen luonne, joka poikkeaa komitean tavallisista töistä, puheenjohtaja voi yksimielisesti komission kanssa kutsua yhden tai useamman asiantuntijan osallistumaan komitean töihin.Komissio voi omasta aloitteestaan kutsua kenet tahansa henkilön, jolla on erityistä asiantuntemusta yhdessä esityslistaan merkityistä aiheista, osallistumaan asiantuntijana komitean asioiden käsittelyyn.Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen kysymyksen käsittelyyn, joka on syynä heidän läsnäoloonsa.7 artiklaKomitea voi yksimielisesti komission kanssa perustaa työryhmiä työnsä helpottamiseksi.8 artikla1. Komitea kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta. Työvaliokunta kokoontuu puheenjohtajan kutsusta yksimielisesti komission kanssa.2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan sekä työryhmien kokouksiin.3. Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan sekä työryhmien sihteeristön tehtävistä.9 artiklaKomitean käsittelemät asiat koskevat komission esittämiä lausuntopyyntöjä. Asioita ei ratkaista äänestämällä.Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jossa lausunto on annettava.Komiteassa edustettuina olevien taloudellisten ryhmittymien kannat ovat komissiolle toimitetussa selvityksessä.Siinä tapauksessa, että komitea on päässyt yksimielisyyteen pyydetyssä lausunnossa, tämä laatii yhteiset johtopäätökset, jotka liitetään selvitykseen.Komissio antaa komitean tulokset asioiden käsittelystä tiedoksi neuvostolle tai hallintokomiteoille viimeksi mainittujen pyynnöstä.10 artiklaKun komissio ilmoittaa komitean jäsenille, että pyydetty lausunto tai esitetty kysymys on luottamuksellisesta aiheesta, komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien töiden kautta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan säännösten soveltamista.Tässä tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokouksiin.11 artiklaKumotaan 18 päivänä heinäkuuta 1962 tehty komission päätös.12 artiklaTätä päätöstä noudatetaan 1 päivästä tammikuuta 1987.Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1987.Komission puolestaFrans ANDRIESSENVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o 72, 8.8.1962, s. 2034/62(2) EYVL N:o L 51, 24.2.1983, s. 34


title: 2005/289/EY: Komission päätös, tehty 5 päivänä huhtikuuta 2005, Valko-Venäjältä, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

text:
               7.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/21

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä huhtikuuta 2005,
   Valko-Venäjältä, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä
   (2005/289/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
   on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY
   1.   Yleistä

               (1)

               Komissio julkaisi 28 päivänä tammikuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, Valko-Venäjältä, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.

               (2)

               Menettely aloitettiin sellaisen valituksen perusteella, jonka kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea CIRFS (Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt joulukuussa 2003 sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 70 prosenttia erikoislujan polyesterilangan koko tuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen.

               (3)

               Yksi valituksen tehneistä tuottajista, KoSa, vetäytyi valituksesta 8 päivänä maaliskuuta 2004. Espanjalainen tuottaja Brilén puolestaan ilmoitti haluavansa toimia yhteistyössä menettelyssä ja tukevansa valitusta. CIRFS peruutti valituksensa 16 päivänä kesäkuuta 2004 ilmoittaen epäilevänsä vahvasti sitä, että menettelyn avulla voitaisiin ratkaista polkumyyntiin ja siitä kaikille yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon liittyvät ongelmat tyydyttävällä tavalla. Yhteisön suurin tuottaja Acordis pyysi kuitenkin, että menettelyä jatkettaisiin. Koska Acordisin ja Brilénin tuotanto muodostaa yhdessä 40 prosenttia erikoislujan polyesterilangan koko tuotannosta yhteisössä, päätettiin, että oli edelleen olemassa riittävät perusteet tutkimuksen jatkamiseksi.

         2.   Menettelyn aloittaminen

               (4)

               Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, tiedossa olleille yhteisön tuottajille, valkovenäläisille, korealaisille ja taiwanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille, kyseisten maiden viranomaisille ja sellaisille yhteisön tuojille ja käyttäjille, joita asian katsottiin valituksen perusteella koskevan, sekä niiden järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (5)

               Yksi vientiä harjoittava valkovenäläinen tuottaja, kolme korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, kaksi taiwanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, kolme yhteisön tuottajaa, 40 käyttäjää, kaksi käyttäjien järjestöä ja kolme tuojaa esitti kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä asetetun määräajan kuluessa pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

               (6)

               Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että koska korealaisten viejien/ tuottajien ja yhteisön tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa saatettaisiin käyttää otantaa. Yhteistyöhalunsa julki tuoneita korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia oli kuitenkin odotettua vähemmän, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena.

         3.   Kyselylomakkeet

               (7)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (8)

               Kyselyyn vastasi kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa (yksi valkovenäläinen, kolme korealaista ja kaksi taiwanilaista), yksi valituksen tehnyt yhteisön tuottaja ja kaksi muuta yhteisön tuottajaa, viisi käyttäjäyritystä ja kolme tuojaa.

               (9)

               Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           a)

                              yhteisön tuottajat:

                                       —

                                       Acordis, Arnhem, Alankomaat,

                                       —

                                       Brilén S.A., Barbastro, Espanja;

                           b)

                              yhteisön tuojat:

                                       —

                                       Pössiger GmbH, Rosendahl, Saksa,

                                       —

                                       Mitsui Ltd., Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta;

                           c)

                              yhteisön käyttäjät:

                                       —

                                       Cordstrap, Deurne, Alankomaat,

                                       —

                                       Güth & Wolf, Gütersloh, Saksa,

                                       —

                                       OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Saksa,

                                       —

                                       Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Saksa;

                           d)

                              korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat

                                       —

                                       Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea,

                                       —

                                       Hyosung Corporation, Soul, Korea,

                                       —

                                       Kolon Industries Inc., Soul, Korea;

                           e)

                              taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

                                       —

                                       Far Eastern Textiles Ltd., Taipei, Taiwan,

                                       —

                                       Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan;

                           f)

                              etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:

                                       —

                                       Honeywell Performance Fibers, Longwy, Ranska,

                                       —

                                       Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Saksa.

               (10)

               Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu koski vuoden 2000 tammikuun ja tutkimusajanjakson päättymisen välistä aikaa, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (11)

               Tarkasteltavana oleva tuote on Valko-Venäjältä, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös alle 67 desitexin vahvuinen polyesteristä tehty monofilamenttilanka mukaan luettuna; tuote luokitellaan tavallisesti CN-koodiin 5402 20 00.

               (12)

               Tarkasteltavana olevalla tuotteella on huomattavia ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin loppukäyttötarkoituksiin. Sitä käytetään muun muassa seuraavien mekaanisten kumitavaroiden vahvistamiseen: kuljetus- ja muut hihnat, letkut, vyörenkaat; päällystetyt ja päällystämättömät kankaat kuten tavarapeitteet, mainostaulut, maanrakennuskankaat, suoja-asut ja istuinvyöt; sekä lineaarista venymistä edellyttävät tuotteet kuten köydet, verkot ja vannenauhat.

         2.   Samankaltainen tuote

               (13)

               Valko-Venäjältä, Koreasta ja Taiwanista viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen ja Korean ja Taiwanin kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen välillä ei todettu eroja. Kyseisillä tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset.

               (14)

               Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen yhteisöön viemät tuotteet eivät muistuta yhteisössä tuotettuja ja myytyjä tuotteita, mistä syystä niitä ei voida pitää samankaltaisina tuotteina. Väite perustui kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön viemien tuotteiden ja yhteisön tuottajien tuottamien vertailukelpoisten tuotetyyppien välisiin väitettyihin laatueroihin ja eroihin käyttötarkoituksissa. Tutkimuksesta kuitenkin ilmeni, että yhteisön tuottajien valmistamilla ja yhteisön markkinoilla myymillä tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön viemillä tuotteilla.

               (15)

               Yhteenvetona todettakoon, että Valko-Venäjältä, Koreasta ja Taiwanista yhteisöön viedyllä tuotteella, Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja niiden kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

         C.   POLKUMYYNTI
   1.   Yleiset menetelmät

               (16)

               Jäljempänä lueteltuja yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin korealaisiin ja taiwanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sekä vertailumaan osalta myös valkovenäläiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin asianomaisesta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.

         1.1   Normaaliarvo

               (17)

               Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön.

               (18)

               Komissio määritteli tämän jälkeen ne tarkasteltavana olevan tuotteen tyypit, joita myyvät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla on edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät tuotetyypit tai suoraan verrattavissa niihin.

               (19)

               Lisäksi määritettiin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotetyypin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa yhteisöön vietäväksi myytyyn tuotetyyppiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseisen tyypin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedyn vastaavan tuotetyypin kokonaismyynnistä.

               (20)

               Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tapahtui määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kunkin tuotetyypin osalta: a) jos yli 80 prosenttia tiettyjen tuotetyppien määrällisestä kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja keskimääräinen painotettu myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten suuruinen, tuotetyyppikohtainen normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotetyypin kaikkien kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona; b) jos vähintään 10, mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotetyypin määrällisestä kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, tuotetyyppikohtainen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona; c) jos alle 10 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, katsottiin että kyseistä tuotetyyppiä ei myyty tavallisessa kaupankäynnissä.

               (21)

               Tuotetyypeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotetyypeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo.

               (22)

               Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä asianomaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.

         1.2   Vientihinta

               (23)

               Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

               (24)

               Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, laskennallinen vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle yhteisössä tapahtuneen jälleenmyynnin hintaa oikaistiin tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneiden kaikkien kustannusten osalta, tullit ja verot mukaan luettuina, luotettavan noudettuna lähettäjältä -vientihinnan määrittämiseksi. Nämä kustannukset olivat etuyhteydessä olevalle tuojalle aiheutuneet rahti-, käsittely-, lastaus-, vakuutus- ja liitännäiskustannukset sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Jälleenmyyntihintaa oikaistiin lisäksi sellaisella kohtuullisella voittomarginaalilla, jonka tarkasteltavana olevan tuotteen riippumattomien tuojien on todettu saavuttaneen.

         1.3   Vertailu

               (25)

               Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintoihin ja niiden vertailtavuuteen vaikuttavat eroavuudet. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

         1.4   Polkumyyntimarginaali

               (26)

               Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vientihintojen painotettuun keskiarvoon.

         2.   Valko-Venäjä
   2.1   Vertailumaa

               (27)

               Koska Valko-Venäjä ei ole markkinatalousmaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, normaaliarvon oli perustuttava tietoihin, jotka oli saatu sellaisesta sopivasta kolmannesta markkinatalousmaasta, jossa tuotetta tuotettiin ja pidettiin kaupan. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, sopivaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Valko-Venäjälle.

               (28)

               Ainoa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja JSC ”Mogilevkhimvolokno” ja Valko-Venäjän hallitus vastustivat tätä ehdotusta ja ehdottivat vertailumaaksi Taiwania. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:

                           —

                           sillä, että taiwanilaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta,

                           —

                           valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joilla on huomattava tuotantokapasiteetti, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella,

                           —

                           Taiwanin ja Valko-Venäjän talouksien kehitysaste, tuotantomäärät ja lopputuotteet ovat samankaltaiset, toisin kuin Yhdysvaltojen tapauksessa,

                           —

                           Taiwan oli valittu Valko-Venäjän vertailumaaksi aikaisemmissa tekstiilituotteita koskevissa tutkimuksissa, joissa myös Taiwan oli tutkimuksen kohteena.

               (29)

               Komissio otti yhteyttä kaikkiin yhdysvaltalaisiin erikoislujan polyesterilangan tuottajiin, jotka olivat tiedossa. Komission huomattavista ponnisteluista huolimatta yksikään näistä yrityksistä ei toiminut yhteistyössä tätä tarkoitusta varten pidennettyjen määräaikojen rajoissa. Komissio ei tämän vuoksi enää pitänyt asianmukaisena Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana tässä tutkimuksessa.

               (30)

               Tämän jälkeen komissio, joka otti huomioon tutkimukselle asetetut määräajat ja yhdysvaltalaisten yritysten kieltäytymisen yhteistyöstä, tutki, täyttäisikö jompikumpi tutkimuksen kohteena olevista viejämaista (Korea tai Taiwan) kolmannen markkinatalousmaan edellytykset normaaliarvon määrittämiseksi Valko-Venäjälle.

               (31)

               Molemmat maat täyttivät edellytykset, koska niiden kehitystaso ja tuotantomäärät olivat samankaltaiset. Koreaa ja Taiwania vertailtaessa Korean todettiin olevan sopivampi vertailumaaksi, koska lopputuotteiden vertailtavuus oli parempi Valko-Venäjän ja Korean välillä kuin Valko-Venäjän ja Taiwanin välillä. On myös huomattava, että Koreassa on Taiwania useampia toimijoita, jotka tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja että tarkasteltavana olevan tuotteen korealaiset markkinat ovat edustavammat kuin taiwanilaiset markkinat kokonaisarvon ja -määrien perusteella.

               (32)

               Tämän perusteella komissio päätti käyttää Koreaa vertailumaana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

         2.2   Normaaliarvo

               (33)

               Sen jälkeen, kun Korea oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisista tuotetyypeistä Korean kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotetyyppeihin.

               (34)

               Muiden sellaisten vietyjen tuotetyyppien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Koreassa tai korealaiset tuottajat eivät olleet myyneet niitä edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, käytettiin laskennallista normaaliarvoa. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin edellä johdanto-osan 22 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

         2.3   Vientihinta

               (35)

               Koska ainoan vientiä harjoittavan valkovenäläisen tuottajan JSC ”Mogilevkhimvolokno” -yrityksen ilmoittaman vientimyynnin määrä ja arvo täsmäsivät tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjältä tapahtunutta kokonaistuontia koskevien Eurostatin tietojen kanssa, pidettiin asianmukaisena käyttää tämän ainoan vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamia vientimyyntitietoja, vaikkei näitä tietoja ollut tarkastettu paikalla.

               (36)

               JSC ”Mogilevkhimvolokno” -yrityksen koko vientimyynti oli tapahtunut suoraan yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

         2.4   Vertailu

               (37)

               Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavia tekijöitä koskevat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, rahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, tuontimaksujen ja välillisten verojen, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden sekä alennusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.

               (38)

               JSC ”Mogilevkhimvolokno” väitti, että jos sen tuotteita johdanto-osan 14 kappaleessa mainituista väitteistä huolimatta oli pidettävä samankaltaisina tuotteina, oikaisu olisi aiheellinen väitettyjen laatua ja käyttötarkoitusta koskevien erojen vuoksi. Koska kyseistä väitettä ei perusteltu, se oli hylättävä.

         2.5   Polkumyyntimarginaali

               (39)

               Kullekin tuotetyypille vertailumaassa määritettyä oikaistua painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti Valko-Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin vastaavan tuotetyypin oikaistuihin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Tämän vertailun perusteella Valko-Venäjältä yhteisöön tapahtuvalle viennille vahvistettiin polkumyyntimarginaaliksi nolla.

               (40)

               Yhteistyössä toiminut valkovenäläinen tuottaja vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta Valko-Venäjällä ja viennistä sieltä. Näin ollen myös koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi määritettiin nolla. Koska koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi määritettiin nolla, esitetään päätelmänä, että tutkimus olisi päätettävä ottamatta käyttöön toimenpiteitä Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

         3.   Korea
   3.1   Normaaliarvo

               (41)

               Kaikkien tutkittujen kolmen yrityksen yhteisöön vietäviksi myymien tiettyjen tuotetyyppien kotimarkkinamyynnin todettiin tapahtuneen edustavassa määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotetyyppien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (42)

               Tuotetyypeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotetyypeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikki kolme tutkittua yritystä myivät tiettyjä tällaisia tuotetyyppejä yhteisöön vietäviksi. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 22 kappaleessa mainitun perusteen mukaisesti.

         3.2   Vientihinta

               (43)

               Yhden vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti ja osa toisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtuivat suoraan etuyhteydessä oleville tuojille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 24 kappaleessa kuvattua menetelmää.

               (44)

               Loput kahden vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä oli tapahtunut suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

         3.3   Vertailu

               (45)

               Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, välillisten verojen, luottokustannusten, myynninjälkeisten kustannusten, palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun sen katsottiin olevan perusteltua.

               (46)

               Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi paljousalennusta koskevaa oikaisua hinnalle, jonka etuyhteydessä oleva tuoja oli tuotetta jälleenmyytäessä veloittanut ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta. Kyseinen tuottaja väitti, että sen tietyiltä sellaisilta asiakkailta veloittamat jälleenmyyntihinnat, joiden kanssa oli tehty neljännesvuoden pituisia sopimuksia, olivat alhaisemmat kuin tuotetta kertaostoina (spot-kauppa) hankkivilta asiakkailta veloitetut hinnat. Lisäksi se väitti, että kyseisiä sopimuksia ei tehdä kotimarkkina-asiakkaiden kanssa, mistä syystä oikaisu olisi tehtävä vientihintaan vientihinnan ja normaaliarvon tasapuolisen vertailun varmistamiseksi.

               (47)

               Komissio tutki pyydetyn oikaisun aiheellisuutta. Tutkimuksesta ilmeni, että eräillä yhteisön asiakkailla oli neljännesvuoden pituisia sopimuksia etuyhteydessä olevan tuojan kanssa. Koska todettiin, että kotimarkkina-asiakkailla ei ollut tällaisia sopimuksia, tutkittiin lisäksi, olivatko normaaliarvo ja vientihinta vertailukelpoisia. Ei voitu todeta, että yhteisön asiakkailta veloitettuihin hintoihin sisältyi väitetty alennus. Lisäksi väitetty alennus ei näkynyt alennuksena kauppalaskuissa, alennuksesta ei ollut laadittu hyvityslaskuja eikä väitettyä alennusta ollut viety tuottajan eikä etuyhteydessä olevan tuojan kirjanpitoon. On huomattava, että paljousalennukset voidaan ottaa huomioon oikaisuna vain, jos ne on tosiasiassa myönnetty sellaisille määrien erotuksille, joilla on suora yhteys tarkasteltavana olevaan myyntiin. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan voitu todeta, että kyseinen yritys oli antanut tällaisia alennuksia. Näin ollen ja koska normaaliarvon ja vientihinnan todettiin olevan vertailukelpoisia, paljousalennusta koskeva oikaisupyyntö hylättiin.

               (48)

               Kaikki kolme tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin yhteisöön vietäväksi.

               (49)

               Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään kolmesta yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä yhteisöön.

               (50)

               Yksi yritys pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan f alakohdan mukaista oikaisua suoraan kyseiseen tuotteeseen liittyvien sellaisten pakkauskustannusten erojen perusteella, jotka esiintyivät vietyjen ja kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden välillä. Yritys ei tässä tapauksessa kyennyt osoittamaan hintojen vertailtavuuteen vaikuttavaa kustannuseroa tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteistyössä toimineiden korealaisten viejien kotimarkkinoillaan myymien samankaltaisten tuotteiden välillä. Tästä syystä väite hylättiin.

         3.4   Polkumyyntimarginaalit

               (51)

               Kunkin yrityksen kullekin tuotetyypille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa vertailtiin kunkin vastaavan tuotetyypin viennin hintojen oikaistun painotetun keskiarvon kanssa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

               (52)

               Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

                           Honeywell Sysko Co., Inc.

                           4,5 %

                           Hyosung Corporation

                           0 %

                           Kolon Industries Inc.

                           0 %

               (53)

               Koreasta peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että edellä mainitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kokonaisuudessaan kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä. Sen arvioimiseksi, alittiko koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vähimmäistason, määritettiin koko maata koskeva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Todettiin, että tämä marginaali alitti vähimmäistason, koska Hyosung- ja Kolon-yritysten vienti oli merkittävämpää kuin Honeywellin vienti. Koska koko maata koskevan vähimmäistason polkumyyntimarginaalin osalta on esitetty päätelmänä, että tutkimus olisi päätettävä ottamatta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä käyttöön Koreasta peräisin olevassa tuonnissa perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

         4.   Taiwan
   4.1   Normaaliarvo

               (54)

               Todettiin, että suurin osa kummankin tutkitun taiwanilaisen yrityksen yhteisöön vietäviksi myymien tuotetyyppien kotimarkkinamyynnistä oli tapahtunut edustavassa määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotetyyppien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (55)

               Tuotetyypeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotetyypeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmat tutkituista yrityksistä myi pieniä määriä tiettyjä tällaisia tuotetyyppejä yhteisöön vietäviksi. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 22 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

         4.2   Vientihinta

               (56)

               Kahden vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti yhteisön markkinoille tapahtui yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

         4.3   Vertailu

               (57)

               Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Molemmille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, tuontimaksujen, välillisten verojen, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun sen katsottiin olevan perusteltua.

         4.4   Polkumyyntimarginaalit

               (58)

               Kunkin yrityksen kullekin tuotetyypille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotetyypin viennin hintojen oikaistuun painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

               (59)

               Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:

                           Far Eastern Textiles Corporation

                           5,5 %

                           Shinkong Corporation

                           0 %

               (60)

               Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Taiwanista yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Far Eastern Textiles Corporation -yritykselle vahvistettu marginaali eli 5,5 prosentiksi.

         D.   VAHINKO
   1.   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

               (61)

               Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä kuusi tuottajaa eli kaksi yritystä, joiden puolesta valitus tehtiin (Acordis ja KoSa), sekä neljä muuta tuottajaa. Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, KoSa vetäytyi valituksesta 8 päivänä maaliskuuta 2004.

               (62)

               Yksi neljästä muusta samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajasta eli espanjalainen yritys Brilén ilmoitti tutkimuksen vireillepanon jälkeen tukevansa valitusta ja toimi täysimääräisesti yhteistyössä menettelyn aikana.

               (63)

               Toinen yhteisön tuottaja, Honeywell, jolla on tuotantolaitokset muun muassa Ranskassa, vastasi kyselyyn. Honeywell päätti kyselyyn vastaamisen jälkeen vastustaa menettelyä.

               (64)

               Kahden tutkimusta tukeneen yhteisön tuottajan eli Acordisin ja Brilénin yhteinen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannosta tutkimusajanjakson aikana oli 40 prosenttia. Niiden katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.

               (65)

               Koska yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, sitä koskevat tiedot oli esitettävä suhdeluvuin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

         2.   Yhteisön kulutus

               (66)

               Yhteisön kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin valituksen tekijän arviota samankaltaisen tuotteen kaikkien yhteisön tuottajien tuotannosta sekä Eurostatin ilmoittamaa kaikista maista tullutta tuontia, josta vähennettiin Eurostatin ilmoittama kaikkiin maihin suuntautunut vienti.

               (67)

               Yhteisön kulutuksen todettiin pysyneen melko vakaana tarkastelujaksolla, koska se kasvoi vain 1 prosentin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa.

                           Kulutus

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Tonnia

                           206 000

                           206 900

                           207 900

                           207 400

                              Suhdeluku

                              100

                              100

                              101

                              101

         3.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (68)

               Koska ainoastaan yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajan todettiin harjoittavan polkumyyntiä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön kyseiseltä tuottajalta oli esitettävä suhdeluvuin tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

               (69)

               Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määriä koskevat tiedot perustuvat sellaisen yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamiin tietoihin, jonka todettiin harjoittaneen polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Taiwanista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti väheni 16 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001, mutta kasvoi huomattavasti vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana. Kokonaiskasvu oli 112 prosenttia tarkastelujaksolla. Taiwanista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kehitys oli samansuuntainen. On huomattava, että markkinaosuus oli pieni tarkastelujaksolla ja se on aina ollut alle 4 prosenttia.

                           Tuonti

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Määrä (tonnia)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 68 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              84

                              136

                              212

                           Markkinaosuus

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 68 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              84

                              135

                              211

         4.   Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat

               (70)

               Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoja koskevat tiedot perustuvat sellaisen yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamiin tietoihin, jonka todettiin harjoittaneen polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana.

         a)   Hintojen kehitys

               (71)

               Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista ilmenee, että Taiwanista tulleen tuonnin hinnat alenivat jatkuvasti. Hinnat alenivat yhteensä 29 prosenttia tarkastelujaksolla.

                           Tuontihinnat

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Euroa tonnilta

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 68 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              99

                              80

                              71

         b)   Hinnan alittavuus

               (72)

               Vientiä harjoittavan tuottajan ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten tuotetyyppien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuja noudettuna lähettäjältä -hintoja, ilman kaikkia hyvityksiä ja veroja, on verrattu polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla harjoittaneen taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan CIF-hintoihin yhteisön rajalla korjattuna asianmukaisesti tuonnin jälkeisillä kustannuksilla. Tämä vertailu osoitti, että Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjaksolla 25–30 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.

         5.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

               (73)

               Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jatka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

         a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (74)

               Vuosina 2000–2002 vallinneen melko vakaan tuotantotason jälkeen yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kasvoi 4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 8 prosenttia.

               (75)

               Kapasiteetin käyttöaste aleni aluksi 7 prosenttia vuosien 2000 ja 2001 välisenä aikana, mutta se kasvoi myöhemmin 3 prosenttia vuoteen 2003 mennessä, joten käyttöaste aleni kokonaisuudessaan 4 prosenttia tarkastelujaksolla.

                           Tuotanto

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Tuotanto

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              99

                              100

                              104

                           Tuotantokapasiteetti

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              106

                              107

                              108

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              93

                              94

                              96

         b)   Varastot

               (76)

               Tarkasteltavana olevan tuotteen varastoja pystyttiin analysoimaan ainoastaan vuosien 2001 ja 2003 väliseltä ajalta, koska yhteisön tuotannonala ei kyennyt toimittamaan yhdenmukaisia tietoja edeltävältä ajalta. Tämä johtui siitä, että yksi yhteisön tuottaja aloitti toimintansa vasta vuonna 2001, joten sillä ei ollut varastoja ennen kyseistä vuotta. Toinen yhteisön tuottaja ei puolestaan kyennyt toimittamaan yhdenmukaisia tietoja sisäisten uudelleenjärjestelyjen vuoksi.

               (77)

               Varastot pienenivät 14 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2002 ja niiden taso oli melko vakaa tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuudessaan varastot pienenivät 12 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä.

                           Varastot

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Tonnia

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              Ei saatavilla

                              100

                              86

                              88

         c)   Myyntimäärät ja markkinaosuus

               (78)

               Yhteisön tuotannonalan valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteisön markkinoilla väheni 2 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2002, mutta kasvoi 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin ollen myynti kasvoi kokonaisuudessaan 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Samaan aikaan markkinaosuus supistui 3 prosenttia vuosina 2000–2002, mutta se kasvoi myöhemmin 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin ollen kasvu oli kokonaisuudessaan 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli 20–30 prosenttia koko tarkastelujakson ajan.

                           Myynti

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Yhteisön tuotannonalan myynti (tonnia)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              100

                              98

                              103

                           Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              99

                              97

                              102

         d)   Myyntihinnat

               (79)

               Yhteisön tuotannonalan myymän samankaltaisen tuotteen kaikkien tyyppien painotetut keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat aluksi 4 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001. Hinnat alenivat myöhemmin 12 prosenttia vuonna 2002 ja edelleen 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla, joten hinnat alenivat kokonaisuudessaan 13 prosenttia tarkastelujaksolla.

                           Myyntihinta

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Myyntihinta (euroa tonnilta)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              104

                              92

                              87

               (80)

               Tuotantokustannukset laskettiin yhteisön tuotannonalan asianomaisena vuonna tuottaman samankaltaisen tuotteen kaikkien tyyppien painotetun keskiarvon perusteella.

               (81)

               Tuotantokustannukset kohosivat vuodesta 2000 vuoteen 2001, mutta ne alenivat vuonna 2002 ja pysyivät melko vakaina tutkimusajanjaksolla. Tuotantokustannukset eivät noudattaneet samassa laajuudessa myyntihintojen alenemista vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksolla.

                           Kustannukset

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Tuotanto-kustannukset (euroa tonnilta)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              108

                              101

                              102

         e)   Kannattavuus

               (82)

               Yhteisön tuotannonalan kokonaiskannattavuus oli tarkasteltavana olevan tuotteen osalta aluksi 10–15 prosenttia vuonna 2000. Kannattavuus heikkeni myöhemmin ja muuttui tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Nämä kannattavuusluvut koskevat yhteisön tuotannonalan valmistaman ja yhteisössä myymän tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkia tyyppejä. Brilénin ensimmäisen toimintavuoden (2001) kannattavuuslukuja ei otettu huomioon, koska se olisi vääristänyt kokonaiskuvaa, koska samankaltaisen tuotteen tuotanto oli huomattavan tappiollista yrityksen käynnistysvaiheessa.

                           Kannattavuus

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Kannattavuus (myynti yhteisössä)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              92

                              28

                              – 22

               (83)

               On huomattava, että yksi yritys väitti, että sen kannattavuus olisi ollut huomattavasti heikompi, jos huomioon olisi otettu tuotantokapasiteetin alikäytöstä johtuvat kustannukset. Näitä ylimääräisiä kustannuksia ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon, koska niitä ei ollut perusteltu riittävästi ja koska niitä ei voitu tarkistaa.

         f)   Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

               (84)

               Investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvään liiketoimintaan vähenivät huomattavasti tarkastelujaksolla. On huomattava, että vuonna 2000 investoinnit olivat huomattavan suuret yhden yhteisön tuottajan uuden tuotantolaitoksen rakennuskustannusten vuoksi. Kyseisten rakennuskustannusten osuus oli noin 50 prosenttia kyseisen vuoden kaikista investoinneista. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa.

                           Investoinnit

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Investoinnit (tuhatta euroa)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              77

                              34

                              51

                           Sijoitetun pääoman tuotto

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              94

                              20

                              – 18

               (85)

               Sijoitetun pääoman tuotto aleni jatkuvasti tarkastelujaksolla ja se muuttui tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Tämä aleneminen on johdonmukainen kokonaiskannattavuuden tarkastelujakson aikana tapahtuneen heikkenemisen kanssa.

         g)   Kassavirta ja pääoman saanti

               (86)

               Yhteisön tuotannonalan kassavirta oli melko vakaa vuosina 2000 ja 2001, mutta se heikkeni vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksolla sekä absoluuttisina arvoina ilmaistuna että ilmaistuna prosenttiosuutena liikevaihdosta. Tämä kehitys on johdonmukainen kokonaiskannattavuuden tarkastelujakson aikana tapahtuneen heikkenemisen kanssa.

                           Kassavirta

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Kassavirta (tuhatta euroa)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              101

                              48

                              – 3

                           Kassavirta ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              91

                              53

                              – 4

               (87)

               Molemmat yhteisön tuottajat hankkivat pääomaa konsernin sisältä. Investoinnit ja T&K-kustannukset eivät kärsineet huomattavasti toiminnan tappiollisuudesta.

         h)   Työpaikat, tuottavuus ja palkat

               (88)

               Työpaikat vähenivät 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Ottaen huomioon, että tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla, työpaikkojen väheneminen tarkoittaa, että työntekijäkohtainen tuottavuus parani huomattavasti eli 16 prosenttia tarkastelujaksolla. Työntekijäkohtaiset palkkakustannukset kasvoivat tuotannonalan tasolla käytyjen työehtosopimusneuvottelujen johdosta, mutta kasvu oli alhaisempi kuin yhteisössä tarkastelujaksolla vallinnut 6,4 prosentin inflaatio.

                           Työllisyys

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Henkilöstön määrä

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              101

                              98

                              90

                           Palkkakustannukset/työntekijä (euroa)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              100

                              105

                              104

                           Tuotanto/työntekijä (tonnia vuodessa)

                           Tietoja ei voida julkistaa (ks. 65 kappale edellä)

                              Suhdeluku

                              100

                              98

                              102

                              116

         i)   Polkumyynnin laajuus

               (89)

               Kun arvioidaan, millainen vaikutus tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on ollut yhteisön tuotannonalaan, kun otetaan huomioon Taiwanista tulleen tuonnin hinnat, tätä vaikutusta ei voida pitää mitättömänä, vaikka tuontimäärät olivat vähäisiä.

         j)   Toipuminen aiemman polkumyynnillä tapahtuneen tai tuetun tuonnin vaikutuksista

               (90)

               Koska polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa tietoja, tätä kysymystä ei pidetä aiheellisena.

         6.   Vahinkoa koskeva päätelmä

               (91)

               Tarkasteltavana olevan tuotteen Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut tuonti kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 112 prosenttia, mikä oli huomattavaa. Koska Taiwanista tullut tuonti oli melko vähäistä absoluuttisina määrinä ilmaistuna, sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi alle 2 prosenttia. Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujaksolla. Lisäksi Taiwanista tulleen tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus oli painotetun keskiarvon perusteella tutkimusajanjaksolla noin 30 prosenttia

               (92)

               Tietyt tunnusluvut kehittyivät myönteisesti: tarkastelujaksolla tuotanto kasvoi 4 prosenttia, tuotantokapasiteetti 8 prosenttia ja varastot vähenivät 12 prosenttia. Myynti yhteisössä kasvoi 3 prosenttia ja markkinaosuus 2 prosenttia. Työntekijäkohtainen tuotanto kasvoi 16 prosenttia, kun taas työntekijäkohtaiset palkkakustannukset kasvoivat vain 4 prosenttia (mikä oli vähemmän kuin yhteisössä tarkastelujaksolla keskimäärin vallinnut 6,4 prosentin inflaatio).

               (93)

               Muut tunnusluvut osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen heikenneen tarkastelujakson aikana. Tarkastelujaksolla yksikkömyyntihinta aleni 13 prosenttia, kun taas tuotannon yksikkökustannukset kohosivat 2 prosenttia, mistä syystä kannattavuus kääntyi tappiolliseksi. Sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta noudattivat samaa kielteistä suuntausta. Työpaikat vähenivät 10 prosenttia ja investoinnit vähenivät 49 prosenttia (mikä johtui suurilta osin siitä, että vuonna 2000 rakennetun tuotantolaitoksen osuus oli noin 50 prosenttia kyseisen vuoden kokonaisinvestoinneista).

               (94)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

         E.   SYY-YHTEYS
   1.   Johdanto

               (95)

               Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle samaan aikaan vahinkoa, sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

         2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

               (96)

               Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 112 prosenttia ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinta aleni samana aikana 29 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan hinnat alenivat 13 prosenttia samana ajanjaksona samalla, kun tuotantokustannukset kohosivat 2 prosenttia, mikä johti kannattavuuden heikkenemiseen (10–15 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla). Yhteisön tuotannonala teki itse asiassa tappiota tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi hinnan alittavuuden todettiin olevan keskimäärin 30 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näissä olosuhteissa todettiin, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti tiettyjä paineita yhteisön tuotannonalan hintoja kohtaan ja sillä oli jonkin verran kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

               (97)

               Arvioitaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia olisi myös otettava huomioon se, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät olivat aina alle 4 prosenttia, ja että niiden markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla alle 2 prosenttiyksikköä markkinaosuuden ollessa koko ajan alle 4 prosenttia. Näiden tekijöiden perusteella on vaikeaa osoittaa varmuudella, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

         3.   Muiden tekijöiden vaikutus

               (98)

               Muista yhteisön ulkopuolisista maista tullut tuonti väheni 60 075 tonnista 51 813 tonniin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonti väheni kokonaisuudessaan 14 prosenttia. Keskimääräiset hinnat alenivat 2,39 eurosta 2,17 euroon vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Hinnat alenivat kokonaisuudessaan 9 prosenttia. Hinnat vaihtelivat huomattavasti eri viejämaiden välillä. Muista yhteisön ulkopuolisista maista tullut tuonti oli peräisin pääasiassa Etelä-Afrikasta, Japanista, Koreasta, Sveitsistä, Valko-Venäjältä ja Yhdysvalloista. Sen yhteinen osuus oli 25 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Vaikka tuontia tapahtui useista muista yhteisön ulkopuolisista maista, yksittäisten maiden osuus oli alle 1 prosentin yhteisön kulutuksesta tarkastelujaksolla.

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (tutkimusajanjakso)

                           Kaikki tuotetyypit

                           Tonnia

                           Markkinaosuus

                           Hinta
                           EUR/kg

                           Tonnia

                           Markkinaosuus

                           Hinta
                           EUR/kg

                           Tonnia

                           Markkinaosuus

                           Hinta
                           EUR/kg

                           Tonnia

                           Markkinaosuus

                           Hinta
                           EUR/kg

                           Valko-Venäjä

                           3 459

                           1,7 %

                           2,24

                           3 920

                           1,9 %

                           2,34

                           3 842

                           1,8 %

                           2,05

                           4 683

                           2,3 %

                           1,83

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              113

                              113

                              104

                              111

                              110

                              92

                              135

                              134

                              82

                           Japani

                           2 384

                           1,2 %

                           2,61

                           2 224

                           1,1 %

                           2,77

                           5 960

                           2,9 %

                           2,28

                           5 079

                           2,4 %

                           2,15

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              93

                              93

                              106

                              250

                              248

                              87

                              213

                              212

                              82

                           Korea

                           19 962

                           9,7 %

                           2,07

                           24 381

                           11,8 %

                           2,05

                           23 021

                           11,1 %

                           1,61

                           17 264

                           8,3 %

                           1,66

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              122

                              122

                              99

                              115

                              114

                              78

                              86

                              86

                              80

                           Etelä-Afrikka

                           3 533

                           1,7 %

                           2,80

                           3 236

                           1,6 %

                           3,14

                           3 071

                           1,5 %

                           2,48

                           3 318

                           1,6 %

                           2,45

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              112

                              86

                              86

                              89

                              93

                              93

                              88

                           Sveitsi

                           10 751

                           5,2 %

                           3,13

                           9 804

                           4,7 %

                           3,40

                           11 472

                           5,5 %

                           2,65

                           7 728

                           3,7 %

                           3,16

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              108

                              107

                              106

                              84

                              72

                              71

                              101

                           Yhdysvallat

                           6 496

                           3,2 %

                           2,50

                           3 915

                           1,9 %

                           3,28

                           2 515

                           1,2 %

                           2,90

                           3 156

                           1,5 %

                           2,20

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              60

                              60

                              131

                              39

                              38

                              116

                              49

                              48

                              88

                           Muut

                           13 466

                           6,5 %

                           2,12

                           9 172

                           4,4 %

                           2,34

                           9 632

                           4,6 %

                           2,32

                           10 581

                           5,1 %

                           2,35

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              68

                              68

                              110

                              72

                              71

                              110

                              79

                              78

                              111

                           YHTEENSÄ

                           60 075

                           29,2 %

                           2,39

                           56 654

                           27,4 %

                           2,52

                           59 515

                           28,6 %

                           2,12

                           51 813

                           25,0 %

                           2,17

                              Esitetty suhdelukuna

                              100

                              100

                              100

                              94

                              94

                              106

                              99

                              98

                              89

                              86

                              86

                              91

         a)   Tuonti, jolla ei ollut kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen

               (99)

               Etelä-Afrikasta peräisin oleva tuonti väheni 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus oli 1,6 prosenttia eli vähimmäistasolla tutkimusajanjaksolla ja Eurostatin tietojen perusteella sen hinnat eivät myöskään alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja tutkimusajanjaksolla.

               (100)

               Sveitsistä peräisin oleva tuonti väheni 28 prosenttia tarkastelujaksolla ja Eurostatin tietojen perusteella se ei alittanut yhteisön tuotannonalan hintoja. Lisäksi kyseisen tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana vähäinen eli 3,7 prosenttia.

               (101)

               Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti väheni 51 prosenttia tarkastelujaksolla ja Eurostatin tietojen perusteella sen hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat alle 5 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi kyseisen tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana vähimmäistasolla eli 1,5 prosenttia.

               (102)

               Edellä esitetyt havainnot perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin eli Eurostatin tilastoihin, jotka eivät tarjoa yksityiskohtaisia tietoja tuonnin jakautumisesta tuotetyypeittäin. Päätelmänä esitetään kuitenkin, että koska markkinaosuudet olivat vähimmäistasolla tai vähäiset ja koska hintojen alittavuutta ei esiintynyt tai se oli vähäistä, kyseisellä Etelä-Afrikasta, Sveitsistä ja Yhdysvalloista tapahtuneella tuonnilla ei ollut kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

         b)   Tuonti, jolla oli kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen

               (103)

               Japanista peräisin oleva tuonti kasvoi 113 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se oli aluksi hyvin alhaisella tasolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus oli 2,4 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Eurostatin tietojen perusteella sen hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat alle 8 prosentilla tutkimusajanjakson aikana.

               (104)

               Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se oli aluksi alhaisella tasolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus oli 2,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla, mutta sen hinnat alittivat huomattavasti eli noin 30 prosentilla yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti oli tutkimuksen kohteena ja edellä mainittu hinnan alittavuutta koskeva tulos on saatu vertailemalla tuotteita yksityiskohtaisesti.

               (105)

               Koreasta peräisin oleva tuonti kasvoi aluksi 22 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001, mutta tämän jälkeen se väheni 36 prosenttia, joten tuonti väheni kokonaisuudessaan 14 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus oli 8,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja sen hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 5–15 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Koreasta peräisin oleva tuonti oli tutkimuksen kohteena ja edellä mainittu hinnan alittavuutta koskeva tulos on saatu vertailemalla tuotteita yksityiskohtaisesti.

               (106)

               On huomattava, että Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin osuus oli vain alle 4 prosenttia yhteisön markkinoista, kun taas Koreasta, Japanista ja Valko-Venäjältä tulleen tuonnin ja Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli 13–14 prosenttia eli lähes neljä kertaa suurempi kuin Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin osuus. Neljästä edellä mainitusta lähteestä tulleen tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. Koreasta ja Valko-Venäjältä tulleen tuonnin ja Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin sekä yhteisön tuotannonalan myynnin välillä tehtiin vertailu tuotetyypeittäin. Vertailusta ilmeni, että suurempi osa Koreasta ja Valko-Venäjältä tulleesta tuonnista ja Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneesta tuonnista kilpaili suoraan yhteisön arvokkaampien tuotteiden kanssa kuin Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut tuonti. Näin ollen Koreasta ja Valko-Venäjältä tulleella tuonnilla sekä Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneella tuonnilla oli selvä vaikutus yhteisön tuotannonalaan. Tämän perusteella pääteltiin, että Japanista, Koreasta ja Valko-Venäjältä tulleen tuonnin sekä Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin määrät ja hintavaikutus olivat sellaiset, ettei ole enää mahdollista todeta syy-yhteyttä Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Niinpä Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on näissä olosuhteissa voinut olla vain toisarvoinen vaikutus.

         4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

               (107)

               Edellä esitetyssä analyysissa on asianmukaisesti erotettu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuu pääasiassa yhteisön ulkopuolisista maista tulleen tuonnin hintoja alentavasta vaikutuksesta, koska kyseiset hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. Koska i) Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus oli vähäinen (alle 4 prosenttia) ja koska muista maista kuin Taiwanista tulleen tuonnin sekä Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus oli huomattavasti merkittävämpi (13–14 prosenttia) ja ii) koska kyseisen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, voidaan esittää päätelmänä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuu merkittävältä osin muualta kuin polkumyyntiä harjoittavalta taiwanilaiselta viejältä tulleesta erikoislujan polyesterilangan tuonnista. Tästä syystä ei voitu todeta perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdassa tarkoitettua syy-yhteyttä erikseen tarkastellun, Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

         F.   LOPPUPÄÄTELMÄ

               (108)

               Tämän vuoksi menettely olisi päätettävä, koska sekä Valko-Venäjältä että Koreasta tulleen tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja koska ei esiinny selvää syy-yhteyttä polkumyynnin ja vahingon välillä, kun kyse on Taiwanista peräisin olevasta tuonnista,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Päätetään polkumyynnin vastainen menettely, joka koskee CN-koodiin 5402 20 00 luokiteltavaa Valko-Venäjältä, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös alle 67 desitexin vahvuinen polyesteristä tehty monofilamenttilanka mukaan luettuna.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä huhtikuuta 2005.

            Komission puolesta

         Peter MANDELSON

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

      (2)  EUVL C 24, 28.1.2004, s. 20.


Avis juridique important

|

32000D0409

2000/409/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen laivanrakennuksen maailmanmarkkinoita koskevien yhteisesti hyväksyttyjen pöytäkirjamerkintöjen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

Virallinen lehti nro L 155 , 28/06/2000 s. 0047 - 0048

Neuvoston päätös,tehty 19 päivänä kesäkuuta 2000,Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen laivanrakennuksen maailmanmarkkinoita koskevien yhteisesti hyväksyttyjen pöytäkirjamerkintöjen allekirjoittamisesta ja tekemisestä(2000/409/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Laivanrakennusala on maailmanlaajuisesti vakavissa vaikeuksissa, jotka johtuvat pääasiassa ylikapasiteetista. Yhteisön tuotannonala on noudattanut 1990-luvulla rakenneuudistusohjelmaa ja supistanut tuotantokapasiteettia, mutta eteläkorealaiset tuottajat ovat lisänneet huomattavasti tuotantokapasiteettiaan vuodesta 1993 lähtien.(2) Riippumattoman konsultin komissiolle tekemän korealaisia kauppasopimuksia koskeneen selvityksen mukaan korealaiset telakat tarjosivat tuotteitaan huomattavasti omakustannushintaa alemmilla hinnoilla. Tämän käytännön ansiosta Etelä-Korean tuotannonala on kyennyt kasvattamaan huomattavasti markkinaosuuttaan erityisesti yhteisön tuotannonalan kustannuksella, joka on tällä hetkellä vakavissa vaikeuksissa. Koska hinnat ovat maailmanlaajuisesti erittäin matalat, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on laskenut 25 prosentista vuonna 1998 17 prosenttiin vuonna 1999.(3) Teollisuusasioiden neuvosto totesi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen N:o 1540/98(1) 12 artiklan nojalla laadittuun ensimmäiseen ja toiseen laivanrakennuksen tilaa maailmassa koskeneeseen komission kertomukseen tutustuttuaan 9 päivänä marraskuuta 1999 ja 18 päivänä toukokuuta 2000 alan kriittisen tilanteen ja ilmaisi syvän huolensa edellä mainituista käytännöistä, jotka haittaavat vakavasti laivatelakoiden etuja yhteisössä. Neuvosto kehotti päätelmissään komissiota muun muassa jatkamaan pyrkimyksiään yhdenmukaistaa kyseisellä alalla sovellettavia sääntöjä ja saada Korean tasavalta osallistumaan välittömästi rakentaviin neuvotteluihin epäterveen kilpailun lopettamiseksi.(4) Komissio on tämän neuvoston kehotuksen perusteella käynyt useita tiiviitä neuvotteluja Korean hallituksen kanssa ja neuvotellut luonnoksen yhteisesti hyväksytyiksi pöytäkirjamerkinnöiksi. Kun yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät allekirjoitetaan, ne velvoittavat Etelä-Korean pidättäytymään kaikista suorista tai epäsuorista toimista, joiden tarkoituksena on tukea korealaisia tappiollisia laivatelakoita, soveltamaan kansainvälisiä normeja, jotka takaavat rahoituksen ja kirjanpidon avoimuuden, sekä valvomaan sitä, että korealaiset laivatelakat määräävät hintansa kaupallisesti kannattavalla tavalla. Yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät sisältävät lisäksi tapauskohtaisten neuvottelujen mekanismin minkä tahansa jommankumman osapuolen esiin tuoman ongelman ratkaisemiseksi ripeässä aikataulussa.(5) Yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen laivanrakennuksen maailmanmarkkinoita koskevat yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät.Yhteisesti hyväksyttyjen pöytäkirjamerkintöjen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät yhteisöä sitovasti.Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaL. Capoulas Santos(1) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.