Avis juridique important

|

31991D0115

91/115/ETY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1991, raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 059 , 06/03/1991 s. 0019 - 0020 Suomenk. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0064  Ruotsink. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0064

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 25 päivänä helmikuuta 1991,raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (91/115/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission laatiman päätösehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettätalouspolitiikkojen ja taloudellisten tilanteiden asteittaisesta lähentämisestä talous- ja rahaliiton ensimmäisen vaiheen aikana 12 päivänä maaliskuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/141/ETY () johdosta tarvitaan yhtenäisiä indikaattoreita erityisesti raha-, rahoitus- ja maksutasealalla,Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden keskuspankkien välisestä yhteistyöstä tehdyn päätöksen 64/300/ETY muuttamisesta 12 päivänä maaliskuuta 1990 tehdyllä neuvoston päätöksellä 90/142/ETY () pyritään erityisesti edistämään rahapolitiikan yhteensovittamista, jonka olisi erityisesti perustuttava yhteisiin valvontaindikaattoreihin,tämän vuoksi on syytä laatia komission monivuotisen tilasto-ohjelman osana monivuotinen työohjelma raha-, rahoitus- ja maksutasealaa varten,neuvosto on perustanut päätöksellä 89/382/ETY, Euratom () jäsenvaltioiden tilastolaitosten edustajista koostuvan Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmaa käsittelevän komitean, jonka tarkoituksena on varmistaa jäsenvaltioiden ja komission välinen tiivis yhteistyö tilasto-ohjelman laadinnassa,jäsenvaltioissa keskuspankit laativat raha- ja pankkitilastot, kun taas rahoitus- ja maksutasetilastot laaditaan eri laitoksissa, myös keskuspankeissa,tällä hetkellä ei ole olemassa toimielintä, joka voisi varmistaa jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön raha-, rahoitus- ja maksutasetilastojen alalla ja jossa olisivat edustettuina alan tärkeimmät kansalliset laitokset,tämän yhteistyön ja erityisesti talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi olisi perustettava näiden laitosten edustajista koostuva komitea, jonka tehtävänä on avustaa komissiota raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevan monivuotisen työohjelman laadinnassa ja toteuttamisessa,sen erityisen merkityksen vuoksi, joka edellä tarkoitetuilla laitoksilla on jäsenvaltioissa, komitean olisi itse valittava puheenjohtajansa,tilastojen osalta raha-, rahoitus- ja maksutaseala ja toisaalta tietyt muut taloudellisten tilastojen alat ovat läheisesti riippuvaisia toisistaan,yhä parempien tilastotietojen lisääntynyt kysyntä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten taholta edellyttää raha-, rahoitus- ja maksutasetilastojen käyttäjien ja tuottajien välisen yhteistyön tehostamista, jatalous- ja rahaliiton toteuttamista varten olisi tutkittava, vastaavatko komitean tehtävät tulevan Euroopan keskuspankkijärjestelmän tarpeita,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja käsittelevä komitea, jäljempänä «komitea».2 artiklaKomitea avustaa komissiota raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevan monivuotisen työohjelman laadinnassa ja toteuttamisessa. Sen tehtävänä on erityisesti antaa raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevia lausuntoja, joita neuvosto, komissio ja niitä avustavat erilaiset komiteat tarvitsevat politiikkansa soveltamisessa.Komitealta voidaan pyytää lausuntoja raha-, rahoitus- ja maksutasetilastojen ja toisaalta tiettyjen muiden, erityisesti kansantalouden tilinpidon perustana olevien taloudellisten tilastojen välisistä suhteista. Komitean toiminta sovitetaan yhteen tilasto-ohjelmia käsittelevän komitean toiminnan kanssa.3 artiklaKomissio kuulee komiteaa omasta aloitteestaan tai neuvoston tai sitä avustavien komiteoiden pyynnöstä seuraavissa kysymyksissä:a)yhteisön raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevien monivuotisten ohjelmien laadinta;b)toimet, joita komissio aikoo toteuttaa raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevissa monivuotisissa ohjelmissa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä näihin toimiin liittyvät keinot ja aikataulut;c)muut kyseisten alojen tilasto-ohjelman laadintaa tai toteuttamista ja erityisesti siinä käytettäviä menetelmiä koskevat kysymykset.Komitea voi omasta aloitteestaan antaa lausuntoja kaikista raha-, rahoitus- ja maksutasealan tilasto-ohjelmien laadintaan tai toteuttamiseen liittyvistä kysymyksistä.4 artiklaKomitea koostuu kutakin jäsenvaltiota kohti 1 P3 edustajasta, jotka tulevat tärkeimmistä raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja käsittelevistä laitoksista, ja kolmesta komission edustajasta.Lisäksi yksi yhteisön keskuspankkien pääjohtajien komitean edustaja ja yksi raha-asiain komitean edustaja voivat osallistua komitean kokouksiin tarkkailijoina.Muiden järjestöjen edustajat sekä muut henkilöt, joiden osallistumista asian käsittelyyn pidetään aiheellisena, voivat osallistua komitean kokouksiin komitean päätöksen mukaisesti.5 artiklaKomitea valitsee puheenjohtajansa jäsenvaltioiden äänten yksinkertaisella enemmistöllä. Komissio huolehtii komitean sihteeristötehtävistä.6 artiklaKomitea vahvistaa työjärjestyksensä.Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ.-C. JUNCKER() EYVL N:o C 212, 25.8.1990, s. 5() EYVL N:o C 324, 24.12.1990() EYVL N:o C 31, 6.2.1991, s. 22() EYVL N:o L 78, 24.3.1990, s. 23() EYVL N:o L 78, 24.3.1990, s. 25() EYVL N:o L 181, 28.6.1989, s. 47


title: 2005/616/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä elokuuta 2005, työntekijöiden oikeuksien valvonnasta ja arvioinnista Valko-Venäjällä kauppaetuuksien väliaikaiseksi peruuttamiseksi

text:
               18.8.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 213/16

      KOMISSION PÄÄTÖS,

   tehty 17 päivänä elokuuta 2005,
   työntekijöiden oikeuksien valvonnasta ja arvioinnista Valko-Venäjällä kauppaetuuksien väliaikaiseksi peruuttamiseksi
   (2005/616/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen 31 päivään joulukuuta 2004 – Lausumia neuvoston asetukseen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen 31 päivään joulukuuta 200410 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2501/2001 (1) ja erityisesti sen 26 ja 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 2501/2001 mukaiset tullietuudet voidaan väliaikaisesti peruuttaa kokonaan tai osittain olosuhteissa, joissa on kyse järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden vakavasta ja toistuvasta rikkomisesta, sellaisina kuin ne on määritelty ILO:n asiaa koskevissa yleissopimuksissa.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 2501/2001 mukaisesti Valko-Venäjän tasavallalle, jäljempänä ’Valko-Venäjä’, myönnetään yleiset tullietuudet.

               (3)

               Komissio sai 29 päivänä tammikuuta 2003 tietoja Valko-Venäjällä tapahtuvaksi väitetystä toistuvasta ja vakavasta järjestäytymisoikeuden rikkomisesta, sellaisena kuin se on määritelty ILO:n yleissopimuksissa nro 87 ja 98, Kansainväliseltä riippumattomien ammattiyhdistysten keskusjärjestöltä (ICFTU), Euroopan ammatilliselta yhteisjärjestöltä (EAY) ja Maailman työliitolta (WCL).

               (4)

               Annetut tiedot olivat riittävät oikeuttamaan tutkimuksen aloittamisen, ja sen vuoksi komissio päätti 29 päivänä joulukuuta 2003 (2) tekemällään päätöksellä tutkimuksen aloittamisesta.

               (5)

               Valko-Venäjän viranomaiset olivat mukana tutkimuksessa. Kirjalliset ja suulliset lausunnot, jotka komissio tutkimuksen aikana keräsi, tukevat aiemmin annettuihin tietoihin sisältyviä väitteitä. Valko-Venäjä rikkoo järjestäytymisvapautta koskevaa ILO:n yleissopimusta nro 87 useiden tärkeiden kohtien osalta rajoittamalla oikeutta perustaa vapaasti ammattiyhdistyksiä, oikeutta järjestäytyä, ammattiyhdistyksen vapaata valintaa ja kyseisten järjestöjen oikeushenkilöaseman saamista. Valko-Venäjä rajoittaa ammattiyhdistysten toimintaa mukaan luettuna niiden kansainvälisen rahoitustuen saantia ja edistää ammattiyhdistysten hajottamista tai lakkauttamista. Syrjimällä ammattiyhdistyksiä Valko-Venäjän hallitus rikkoo myös yleissopimusta nro 98 (1949) järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta.

               (6)

               Käytettävissä olevat tiedot ovat siten riittävä peruste päätelmälle, että rikkomukset ovat vakavia ja toistuvia ja että on oikeutettua peruuttaa Valko-Venäjän oikeus saada etua yleisestä tullietuusjärjestelmästä. Tutkimuksen päätelmistä annettiin kertomus yleisten tullietuuksien komitealle.

               (7)

               Tämän vuoksi komissio valvoo ja arvioi työntekijöiden oikeuksia Valko-Venäjällä kuuden kuukauden ajan. Kyseisen ajanjakson päätyttyä komissio aikoo antaa neuvostolle ehdotuksen kauppaetuuksien väliaikaisesta peruuttamisesta, ellei Valko-Venäjä ole ennen ajanjakson loppua sitoutunut toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILO:n julistuksessa (1998) tarkoitettujen periaatteiden noudattamiseksi kahdeksan kuukauden kuluessa.

               (8)

               Tässä päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet ovat yleisten tullietuuksien komitean lausunnon mukaisia,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   1.   Komissio valvoo ja arvioi tilannetta Valko-Venäjällä ILO:n yleissopimusten nro 87 ja 98 noudattamisen osalta kuuden kuukauden ajan siitä päivästä, jona valvonta- ja arviointijaksoa koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   2.   Kyseisessä ilmoituksessa komissio vetoaa Valko-Venäjään, jotta se tekisi ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä sitoumuksen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILO:n julistuksessa (1998) tarkoitettujen periaatteiden noudattamiseksi kahdeksan kuukauden kuluessa ILO:n tutkimuskomitean kertomuksessa (heinäkuu 2004) olevan kahdentoista suosituksen mukaisesti.
   3.   Ellei Valko-Venäjä tee kyseistä sitoumusta, komissio aikoo 1 kohdan mukaisen kuuden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen antaa neuvostolle ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 2501/2001 mukaisten kauppaetuuksien väliaikaisesta peruuttamisesta.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä elokuuta 2005.

            Komission puolesta

         Peter MANDELSON

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 346, 31.12.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 980/2005 (EUVL L 169, 30.6.2005, s. 1).

      (2)  EYVL L 5, 9.1.2004, s. 90.


title: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/15/2009, tehty 11 päivänä marraskuuta 2009 , Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä

text:
               14.11.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 299/17

      POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS BiH/15/2009,
   tehty 11 päivänä marraskuuta 2009,
   Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä
   (2009/836/YUTP)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään päätökset Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä.

               (2)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea teki 21 päivänä marraskuuta 2008 päätöksen BiH/14/2008 (2) kenraalimajuri Stefano CASTAGNOTTOn nimittämisestä Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajaksi.

               (3)

               Euroopan unionin sotilasoperaation komentaja on suosittanut, että kenraalimajuri Bernhard BAIR nimitettäisiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation uudeksi Euroopan unionin joukkojen komentajaksi.

               (4)

               Euroopan unionin sotilaskomitea on antanut tukensa tälle suositukselle.

               (5)

               Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin toimien ja päätösten valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.

               (6)

               Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jossa todetaan, että Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kenraalimajuri Bernhard BAIR nimitetään Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajaksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä joulukuuta 2009.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2009.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         O. SKOOG

      (1)  EUVL L 252, 28.7.2004, s. 10.

      (2)  EUVL L 319, 29.11.2008, s. 80.


title: 2007/490/EY: Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007 , liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa tehdyn päätöksen 2003/89/EY kumoamisesta

text:
               13.7.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 183/23

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007,
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa tehdyn päätöksen 2003/89/EY kumoamisesta
   (2007/490/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston päätöksellä 2003/89/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Saksassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto pani merkille, että julkisen talouden alijäämä oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, joka on merkittävästi enemmän kuin perustamissopimuksen mukainen 3 prosentin viitearvo, ja että julkisen bruttovelan odotettiin saavuttavan 60,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman yli perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.

               (2)

               Neuvosto antoi 21 päivänä tammikuuta 2003 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2), 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Saksalle suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2004. Suositus julkaistiin. Neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion (3) luomassa ainutlaatuisessa tilanteessa vuotta 2005 olisi pidettävä liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaisena määräaikana.

               (3)

               Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (4) 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

               (4)

               Saksan helmikuussa 2006 antaman väliaikaisen ilmoituksen jälkeen komission (Eurostat) toimittamat seurantatiedot osoittivat, että liiallista alijäämää ei ollut korjattu vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto päätti välittömästi 14 päivänä maaliskuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission suosituksesta Saksalle esitettävästä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuonna 2007 (5). Neuvosto päätti erityisesti, että Saksan olisi varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006 ja 2007.

               (5)

               Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (6)

               Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Saksalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

                           —

                           Julkisen talouden alijäämä kasvoi ensin 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002, 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja supistui sen jälkeen 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja edelleen 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Alijäämä on pienempi kuin helmikuun 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu 3,3 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen, ja se alittaa reilusti BKT:hen suhteutetulle alijäämälle vahvistetun 3 prosentin viitearvon vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa.

                           —

                           Aiempien vuosien suotuisissa suhdanneolosuhteissa Saksa ei ollut luonut riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa pystyäkseen sopeutumaan erittäin hitaan kasvun vaiheeseen vuosina 2002–2005, jolloin vuotuinen kokonaistuotannon kasvu oli 0,5 prosenttia. Vuoteen 2005 asti toteutetut useat veronkevennykset rasittivat talousarviota entisestään, ja menopuolen tasapainottavia toimia toteutettiin vasta jonkin verran myöhässä. Vakauttamista tuettiin muun muassa noudattamalla maltillista palkkakehitystä ja vähentämällä henkilöstöä julkisella sektorilla, uudistamalla julkista terveydenhuoltojärjestelmää vuonna 2004 sekä vähentämällä tukia ja julkisen sektorin investointeja; lisäksi yksityissektorin palkkojen hitaan kasvun ansiosta eläkemenot pysyivät kurissa. Vuonna 2006 etenkin voitoista kannettavat välittömät verot tuottivat suuremmat tulot kuin mitä talouden kehitys olisi antanut olettaa. Suhdannetasoitettu rahoitusasema parani vuodesta 2002 ilman merkittäviä kertaluonteisia toimenpiteitä. Etenkin vuoden 2006 arvioitu rakenteellinen rahoitusasema, kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina, suhteessa BKT:hen parani lähes yhden prosenttiyksikön verran.

                           —

                           Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa alijäämän arvioidaan supistuvan edelleen 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen; supistumista tukevat BKT:n jatkuva kasvu ja etenkin yleisen arvonlisäverokannan nosto 16 prosentista 19 prosenttiin tammikuussa 2007. Kertaluonteisia eriä ei ole suunnitteilla. Kevään 2007 ilmoituksessaan Saksan viranomaiset arvioivat vuoden 2007 alijäämäksi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission yksiköt ennakoivat rakenteellisen rahoitusaseman kohenevan  prosenttiyksikön verran suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Näin ollen Saksa näyttää noudattavan suositusta parantaa rakenteellista rahoitusasemaansa kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön verran vuosina 2006 ja 2007. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2008 vielä 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu kolmen prosentin viitearvon alapuolelle. Jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan vain vähän vuonna 2008. Tämä kehitys on nähtävä suhteessa tarpeeseen edetä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta rahoitusaseman osalta, joka Saksan kohdalla tarkoittaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa.

                           —

                           Velan osuus kasvoi ensin 60,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 enimmillään 67,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja vakiintui sen jälkeen vuonna 2006; komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan odotetaan supistuvan 65,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja noin 63 prosenttiin vuonna 2008 olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, jolloin päästäisiin lähemmäs viitearvoa viimeisimmässä tarkistetussa vakausohjelmassa ennakoitua nopeammin.

               (7)

               Neuvoston käsityksen mukaan Saksan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2003/89/EY olisi kumottava,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Saksan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
   2 artikla
   Kumotaan päätös 2003/89/EY.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

      Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  EUVL L 34, 11.2.2003, s. 16.

      (2)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

      (3)  Asia C-27/04, komissio v. neuvosto, [2004] Kok. I-6649.

      (4)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).

      (5)  Neuvoston päätös 2006/344/EY (EUVL L 126, 13.5.2006, s. 20).


title: Neuvoston päätös 2009/917/YOS, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009 , tietotekniikan käytöstä tullialalla

text:
               10.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 323/20

      NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/917/YOS,
   tehty 30 päivänä marraskuuta 2009,
   tietotekniikan käytöstä tullialalla
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,
   ottaa huomioon Ranskan tasavallan aloitteen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tullihallinnot ovat yhdessä muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa vastuussa paitsi yhteisön säädösten myös kansallisen lainsäädännön rikkomisten estämisestä, tutkinnasta ja syytteeseenpanosta sekä yhteisön ulkorajoilla että sen alueella.

               (2)

               Kaikenlaisen laittoman kaupan lisääntyminen on vakava uhka kansanterveydelle, julkiselle moraalille ja yleiselle turvallisuudelle.

               (3)

               Tullihallintojen keskinäistä yhteistyötä on tarpeen vahvistaa sopimalla menettelyistä, jotka mahdollistavat tullihallintojen yhteisen toiminnan ja laittomaan kauppaan liittyvien henkilö- ja muiden tietojen vaihdon käyttäen tällaisten tietojen uutta hallinta- ja siirtotekniikkaa, ottaen huomioon rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 27 päivänä marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (2) sekä henkilötietojen käytön sääntelemisestä poliisialalla 17 päivänä syyskuuta 1987 annetussa Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksessa N:o R (87) 15, jäljempänä ’suositus N:o R (87) 15’, esitetyt periaatteet.

               (4)

               On myös tarpeen varmistaa parempi täydentävyys Euroopan poliisiviraston (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön (Eurojust) kanssa tehtävässä yhteistyössä suomalla kyseisille elimille pääsy tullitietojärjestelmän tietoihin, muun muassa tullitutkintatietokantaan, niiden suorittaessa toimeksiantonsa mukaisia tehtäviä.

               (5)

               Tullitietojärjestelmää koskeva tutustumisoikeus antaisi Europolille mahdollisuuden tehdä ristiintarkistuksia muilla keinoin hankittujen tietojen ja kyseisistä tietokannoista saatavilla olevien tietojen välillä, määrittää toistaiseksi havaitsematta olevia uusia yhteyksiä ja siten toteuttaa kattavampi analyysi. Tullitutkintatietokantaa koskeva tutustumisoikeus antaisi Europolille mahdollisuuden paljastaa rikostutkinnoissa yhteenliittyviä tapauksia, jotka eivät toistaiseksi ole Europolin tiedossa ja joilla on Euroopan unionin sisäisiä ja ulkopuolisia ulottuvuuksia.

               (6)

               Tutustumisoikeus tullitietojärjestelmään antaisi Eurojustille mahdollisuuden saada välittömästi tietoja, joita tarvitaan tarkkaan alustavaan katsaukseen, jonka avulla voidaan määrittää ja poistaa oikeudelliset esteet ja saavuttaa parempia tuloksia syytetoimissa. Tutustumisoikeus tullitutkintatietokantaan antaisi Eurojustille mahdollisuuden saada tietoja eri jäsenvaltioissa vireillä olevista ja päätökseen saatetuista rikostutkinnoista ja siten lisätä jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten saamaa tukea.

               (7)

               Koska tullihallintojen on päivittäisessä työssään sovellettava sekä yhteisön että muita kuin yhteisön säännöksiä, on tarpeen pitää huoli siitä, että nämä keskinäistä avunantoa ja hallinnollista yhteistyötä koskevat säännökset kehittyvät samansuuntaisesti. Näin ollen on syytä ottaa huomioon tullitietojärjestelmää ja tullitutkintatietokantaa koskevat säännökset, jotka sisältyvät asetukseen (EY) N:o 766/2008 (3).

               (8)

               Jäsenvaltiot tunnustavat ne edut, joita tullitutkintatietokannan täysimittainen käyttö tarjoaa rajat ylittävän rikollisuuden torjunnan koordinoimisessa ja tehostamisessa, ja sitoutuvat sen vuoksi tallentamaan mahdollisimman paljon tietoja tähän tietokantaan.

               (9)

               Tietotekniikan käytöstä tullialalla 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’TTJ-yleissopimus’ (4), voimaantulon jälkeen saadut kokemukset osoittavat, että jos tullitietojärjestelmää käytetään ainoastaan tarkkailuun ja ilmoittamiseen, hienovaraiseen tarkkailuun tai erityistarkastuksiin, ei täysin saavuteta järjestelmän tavoitetta, joka on avustaa kansallisen lainsäädännön vakavien rikkomisten estämisessä, tutkinnassa ja syytteeseenpanossa.

               (10)

               Strateginen analyysi auttaisi korkeimman tason vastuutahoja määrittämään petostentorjunnan osalta hankkeita, tavoitteita ja toimintaperiaatteita, suunnittelemaan toimenpiteitä ja järjestämään tarvittavia voimavaroja operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (11)

               Tiettyjen kansallisia lakeja rikkovien tai ilmeisesti rikkovien luonnollisten ja oikeushenkilöiden toimintaa, voimavaroja ja aikeita koskeva operatiivinen analyysi auttaisi tulliviranomaisia yksittäistapauksissa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin petostentorjuntaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (12)

               TTJ-yleissopimus olisi siksi korvattava uudella.

               (13)

               Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita.

               (14)

               Tämä päätös ei estä jäsenvaltioita soveltamasta perustuslaillisia säännöksiään, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua virallisiin asiakirjoihin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   I   LUKU

      TULLITIETOJÄRJESTELMÄN PERUSTAMINEN

   1 artikla
   1.   Perustetaan tullin tarpeita varten yhteinen automaattinen tietojärjestelmä, jäljempänä ’tullitietojärjestelmä’ tai ’järjestelmä’.
   2.   Tullitietojärjestelmällä pyritään tämän päätöksen mukaisesti auttamaan kansallisen lainsäädännön vakavien rikkomisten estämisessä, tutkinnassa ja syytteeseenpanossa nopeuttamalla tietojen saattamista saataville ja tehostamalla tällä tavoin jäsenvaltioiden tullihallintojen yhteistyö- ja valvontamenettelyjä.
   II   LUKU

      MÄÄRITELMÄT

   2 artikla
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               1)

               ’kansallisella lainsäädännöllä’ jäsenvaltion lakeja ja asetuksia, joiden soveltaminen kuuluu kokonaisuudessaan tai osittain kyseisen jäsenvaltion tullihallinnon toimivaltaan ja jotka koskevat:

                           a)

                           sellaisten tavaroiden liikkuvuutta, joihin kohdistuu erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’perustamissopimus’, 30 ja 296 artiklassa tarkoitettuja kielto-, rajoitus- tai valvontatoimenpiteitä;

                           b)

                           toimenpiteitä, joilla valvotaan käteisvarojen siirtoja yhteisössä, kun kyseisiä toimenpiteitä toteutetaan perustamissopimuksen 58 artiklan mukaisesti;

                           c)

                           sellaisen omaisuuden tai tuoton siirtoa, muuntamista, salaamista tai peittelyä, joka on suoraan tai välillisesti peräisin kansainvälisestä laittomasta huumausainekaupasta tai jonka saamiseksi on rikottu:

                                       i)

                                       jäsenvaltion lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, joiden soveltaminen kuuluu kokonaisuudessaan tai osittain kyseisen jäsenvaltion tullihallinnon toimivaltaan ja jotka koskevat sellaisten tavaroiden liikkuvuutta rajojen yli, joihin kohdistuu erityisesti perustamissopimuksen 30 ja 296 artiklassa tarkoitettuja kielto-, rajoitus- tai valvontatoimenpiteitä, sekä yhdenmukaistamattomia valmisteveroja;

                                       ii)

                                       kaikkia yhteisön säännöksiä ja niiden soveltamiseksi annettuja säännöksiä, jotka koskevat tavaroiden tuontia, vientiä, kauttakulkua ja alueella oloa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisessä kaupassa sekä, kun on kyse tavaroista, joilla ei ole perustamissopimuksen 23 artiklassa tarkoitettua yhteisöasemaa tai joiden yhteisöaseman toteamiseksi tarvitaan lisätarkastuksia tai -tutkimuksia, jäsenvaltioiden välisessä kaupassa;

                                       iii)

                                       kaikkia yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä annettuja yhteisön säännöksiä ja erityissääntöjä, jotka koskevat maataloustuotteiden jalostamisessa tuotettuja tavaroita; tai

                                       iv)

                                       kaikkia tuonnin yhteydessä suoritettavia yhdenmukaistettuja valmisteveroja ja arvonlisäveroa koskevia yhteisön säännöksiä ja niiden kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä, tai joita on käytetty tässä yhteydessä;

               2)

               ’henkilötiedoilla’ kaikkia tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön (”rekisteröity”) liittyviä tietoja, jolloin tunnistettavissa olevana pidetään henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa, erityisesti henkilönumeron taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurillisen tai sosiaalisen tekijän perusteella;

               3)

               ’tiedot toimittaneella jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, joka tallentaa tiedot tullitietojärjestelmään;

               4)

               ’operatiivisella analyysillä’ analyysiä kansallisen lainsäädännön vastaisista tai ilmeisesti sen vastaisista toimista seuraavien vaiheiden toteuttamisen perusteella:

                           a)

                           tietojen kerääminen, henkilötiedot mukaan luettuina;

                           b)

                           tietolähteiden ja tietojen luotettavuuden arviointi;

                           c)

                           kyseisten tietojen keskinäisten tai niiden ja muiden merkityksellisten tietojen välisten suhteiden selvittäminen, järjestelmällinen esittäminen ja tulkitseminen;

                           d)

                           havaintojen, olettamusten tai suositusten esittäminen niin, että toimivaltaiset viranomaiset voivat suoraan käyttää niitä hyväksi riskejä koskevina tietoina estääkseen ja havaitakseen muita kansallisen lainsäädännön vastaisia toimia ja/tai tunnistaakseen tarkkaan niihin osallistuneet henkilöt tai yritykset;

               5)

               ’strategisella analyysillä’ kansallisen lainsäädännön rikkomisten yleisten suuntausten selvittämistä ja esittämistä arvioimalla tiettyjen kansallisen lainsäädännön vastaisten toimintamuotojen uhkaa, laajuutta ja vaikutuksia painopistealueiden määrittelemiseksi, ilmiön tai uhkan ymmärtämiseksi paremmin, petosten ehkäisy- ja paljastamistoimien kohdentamiseksi uudelleen ja viranomaisten organisoinnin tarkistamiseksi. Strategiseen analyysiin voidaan käyttää ainoastaan aineistoa, josta yksilöintitiedot on poistettu.

         III   LUKU

      TULLITIETOJÄRJESTELMÄN TOIMINTA JA KÄYTTÖ

   3 artikla
   1.   Tullitietojärjestelmä muodostuu keskustietokannasta, jota voidaan käyttää kuhunkin jäsenvaltioon sijoitetuista päätteistä. Se sisältää yksinomaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tullitietojärjestelmän tavoitteen saavuttamiseksi välttämättömiä tietoja, myös henkilötietoja, ja tiedot on ryhmitelty seuraavasti:

               a)

               tavarat;

               b)

               kuljetusvälineet;

               c)

               yritykset;

               d)

               henkilöt;

               e)

               petosten kehityssuuntaukset;

               f)

               käytettävissä olevat asiantuntijat;

               g)

               pidätykset, takavarikoinnit tai menetetyksi tuomitsemiset;

               h)

               pidätetyt, takavarikoidut tai menetetyksi tuomitut käteisvarat.

         2.   Komissio huolehtii tullitietojärjestelmän infrastruktuurin teknisestä hoidosta neuvoston hyväksymissä soveltamissäännöksissä tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti.
   Komissio raportoi järjestelmän hoidosta 27 artiklassa tarkoitetulle komitealle.
   3.   Komissio ilmoittaa kyseiselle komitealle teknistä hoitoa varten hyväksytyt käytännön järjestelyt.
   4 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on määritettävä tullitietojärjestelmään tallennettavat, kutakin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ryhmää koskevat tiedot siltä osin kuin se on tarpeen järjestelmän tavoitteen saavuttamiseksi. Henkilötietoja ei saa missään tapauksessa tallentaa 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaiseen ryhmään.
   2.   Edellä 3 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen ryhmien osalta järjestelmään saa tallentaa henkilötietoina vain seuraavia tietoja:

               a)

               sukunimi, tyttönimi, etunimet, aiemmat sukunimet ja omaksutut nimet;

               b)

               syntymäaika ja -paikka;

               c)

               kansalaisuus;

               d)

               sukupuoli;

               e)

               henkilöasiakirjojen (passit, henkilötodistukset, ajokortit) numero sekä myöntämispaikka ja -aika;

               f)

               osoite;

               g)

               todelliset ja pysyvät erityiset tuntomerkit;

               h)

               peruste tietojen tallentamiselle järjestelmään;

               i)

               ehdotetut toimet;

               j)

               varoituskoodi, josta ilmenee, että henkilö on jo pitänyt hallussaan asetta, käyttänyt väkivaltaa tai paennut viranomaisilta;

               k)

               kuljetusvälineen rekisterinumero.

         3.   Edellä 3 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun ryhmän osalta järjestelmään saa tallentaa henkilötietoina ainoastaan asiantuntijoiden suku- ja etunimiä.
   4.   Edellä 3 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa tarkoitettujen ryhmien osalta järjestelmään saa tallentaa henkilötietoina ainoastaan seuraavia tietoja:

               a)

               sukunimi, tyttönimi, etunimet, aiemmat sukunimet ja omaksutut nimet;

               b)

               syntymäaika ja -paikka;

               c)

               kansalaisuus;

               d)

               sukupuoli;

               e)

               osoite.

         5.   Puitepäätöksen 2008/977/YOS 6 artiklassa lueteltuja henkilötietoja ei saa sisällyttää tullitietojärjestelmään.
   5 artikla
   1.   Edellä 3 artiklan 1 kohdan a–g alakohdassa tarkoitettuihin ryhmiin liittyviä tietoja saa tallentaa tullitietojärjestelmään ainoastaan havainnointia ja ilmoittamista, hienovaraista tarkkailua, erityistarkastuksia ja strategista tai operatiivista analyysia varten.
   Edellä 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettuun ryhmään kuuluvia tietoja saa tallentaa tullitietojärjestelmään ainoastaan strategista tai operatiivista analyysia varten.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia varten tullitietojärjestelmään voidaan tallentaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluvia henkilötietoja ainoastaan, jos on todellista aihetta epäillä, etenkin aikaisemman lainvastaisen toiminnan perusteella, että kyseinen henkilö on syyllistynyt taikka syyllistyy parhaillaan tai vastaisuudessa vakaviin kansallisen lainsäädännön vastaisiin tekoihin.
   6 artikla
   1.   Jos 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimet toteutetaan, seuraavat tiedot voidaan kokonaisuudessaan tai osittain kerätä ja siirtää tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle:

               i)

               kyseessä olevan tavaran, kuljetusvälineen, yrityksen tai henkilön paikantaminen;

               ii)

               tarkastuksen paikka, aika ja peruste;

               iii)

               reitti ja määräpaikka;

               iv)

               kyseisen henkilön seurassa olevat henkilöt tai käytetyissä kuljetusvälineissä matkustavat;

               v)

               käytetyt kuljetusvälineet;

               vi)

               mukana kuljetetut esineet;

               vii)

               olosuhteet, joissa tavara, kuljetusväline, yritys tai henkilö paljastui.

         Jos tällaisia tietoja kerätään hienovaraisen tarkkailun yhteydessä, on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tarkkailun salainen luonne ei vaarannu.
   2.   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa erityistarkastuksissa voidaan tehdä henkilöiden, kuljetusvälineiden ja esineiden tarkastuksia, jos se on luvallista ja sen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaista, jossa tarkastus tehdään. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä ei sallita erityistarkastuksia, kyseisen jäsenvaltion on muutettava ne automaattisesti havainnoinniksi ja ilmoittamiseksi tai hienovaraiseksi tarkkailuksi.
   7 artikla
   1.   Vain kunkin jäsenvaltion nimeämillä kansallisilla viranomaisilla on välitön pääsy tullitietojärjestelmään tallennettuihin tietoihin. Kyseiset kansalliset viranomaiset ovat tulliviranomaisia, mutta niitä voivat olla myös muut viranomaiset, joilla on asianomaisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaan kelpoisuus toimia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi.
   2.   Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä kaikille muille jäsenvaltioille ja 27 artiklassa tarkoitetulle komitealle luettelo tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyistä toimivaltaisista viranomaisista, joille on myönnetty välitön pääsy tullitietojärjestelmän tietoihin, ja ilmoitettava luettelossa kunkin viranomaisen osalta, mitä tietoja se voi käyttää ja mihin tarkoituksiin.
   3.   Edellä olevan 1 ja 2 kohdan estämättä neuvosto voi yksimielisellä päätöksellä sallia pääsyn tullitietojärjestelmään kansainvälisille tai alueellisille järjestöille. Päätöstä tehdessään neuvoston on otettava huomioon voimassa olevat kahdenväliset järjestelyt sekä 25 artiklassa tarkoitetun yhteisen valvontaviranomaisen lausunnot tietosuojatoimenpiteiden riittävyydestä.
   8 artikla
   1.   Jäsenvaltiot, Europol ja Eurojust voivat käyttää tullitietojärjestelmästä peräisin olevia tietoja ainoastaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi. Ne voivat kuitenkin käyttää tietoja hallinnollisiin tai muihin tarkoituksiin tiedot järjestelmään tallentaneen jäsenvaltion ennalta antaman luvan perusteella ja sen määräämin edellytyksin. Tällaisen muun käytön on oltava sen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaista, joka aikoo käyttää tietoja puitepäätöksen 2008/977/YOS 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja siinä on otettava huomioon suosituksessa R (87) 15 oleva periaate 5.2.i.
   2.   Tullitietojärjestelmästä peräisin olevia tietoja voivat käyttää vain kunkin jäsenvaltion nimeämät kyseisen jäsenvaltion kansalliset viranomaiset, jotka ovat tämän jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti toimivaltaisia toimimaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1 ja 4 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan sekä 11 ja 12 artiklan soveltamista.
   3.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava jokaiselle muulle jäsenvaltiolle ja 27 artiklassa tarkoitetulle komitealle luettelo tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti nimeämistään toimivaltaisista viranomaisista.
   4.   Tullitietojärjestelmästä peräisin olevia tietoja voidaan siirtää niitä haluavien muiden kuin tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen kansallisten viranomaisten, kolmansien maiden sekä kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen käyttöön sen jäsenvaltion, joka on tallentanut tiedot järjestelmään, ennalta antaman luvan perusteella ja sen määräämin edellytyksin. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava erityistoimenpiteitä varmistaakseen tällaisten tietojen turvallisuuden, kun niitä siirretään sen alueen ulkopuolella sijaitseville viranomaisille. Tiedot tällaisista toimenpiteistä on toimitettava 25 artiklassa tarkoitetulle yhteiselle valvontaviranomaiselle.
   9 artikla
   1.   Tietojen tallentamiseen tullitietojärjestelmään sovelletaan tiedot toimittavan jäsenvaltion lakeja, asetuksia ja menettelyjä, ellei tässä päätöksessä säädetä tiukempia vaatimuksia.
   2.   Tullitietojärjestelmästä peräisin olevien tietojen käyttöön, myös kaikkien 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ja tiedot toimittaneen jäsenvaltion ehdottamien toimien toteuttamiseen, sovelletaan tietoja käyttävän jäsenvaltion lakeja, asetuksia ja menettelyjä, ellei tässä päätöksessä säädetä tiukempia vaatimuksia.
   10 artikla
   1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä tullitietojärjestelmästä kansallisella tasolla vastuussa oleva toimivaltainen tulliviranomainen.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viranomaisen on vastattava tullitietojärjestelmän moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltion alueella ja toteutettava tämän päätöksen noudattamisen varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet.
   3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen 1 kohdassa tarkoitetun viranomaisen nimi.
   11 artikla
   1.   Europolilla on toimivaltansa rajoissa ja tehtäviensä suorittamiseksi pääsy tullitietojärjestelmään 1, 3–6 ja 15–19 artiklan mukaisesti tallennettuihin tietoihin sekä oikeus tehdä niihin kohdistuvia hakuja.
   2.   Jos Europolin tekemässä haussa ilmenee, että Europolin käsittelemät tiedot ja tullitietojärjestelmään tallennettu tieto vastaavat toisiaan, Europol ilmoittaa siitä tiedon tallentaneelle jäsenvaltiolle Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2009/371/YOS (5) määritellyllä tavalla.
   3.   Tullitietojärjestelmään tehdyn haun kautta saatujen tietojen käyttöön on saatava sen jäsenvaltion lupa, joka on tallentanut tiedot järjestelmään. Jos kyseinen jäsenvaltio antaa luvan tietojen käyttöön, niiden käsittelyyn sovelletaan päätöstä 2009/371/YOS. Europol saa siirtää kyseisiä tietoja kolmansille maille ja osapuolille ainoastaan sen jäsenvaltion suostumuksella, joka on tallentanut tiedot järjestelmään.
   4.   Europol voi pyytää asianomaisilta jäsenvaltioilta muita tietoja päätöksen 2009/371/YOS mukaisesti.
   5.   Europol ei saa yhdistää niitä tullitietojärjestelmän osia, joihin sillä on pääsy, eikä myöskään siirtää niissä olevia tietoja mihinkään Europolin käyttämään tai Europolissa käytettyyn tietojen keräämiseen tarkoitettuun tietokonejärjestelmään, eikä se saa liioin ladata verkon kautta tai muutoin jäljentää mitään tullitietojärjestelmän osaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 ja 4 kohdan soveltamista.
   Europolin on rajattava pääsy tullitietojärjestelmään tallennettuihin tietoihin vain asianmukaisen luvan saaneelle Europolin henkilöstölle.
   Europolin on valtuutettava päätöksen 2009/371/YOS 34 artiklalla perustettu yhteinen valvontaviranomainen valvomaan Europolin toimia sen käyttäessä oikeuttaan päästä tullitietojärjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin hakuja.
   6.   Minkään tässä artiklassa ei saa tulkita vaikuttavan päätöksen 2009/371/YOS säännöksiin, jotka koskevat tietosuojaa ja Eurojustin henkilöstölle kuuluvaa, kyseisten tietojen luvattomasta tai virheellisestä käsittelystä johtuvaa vastuuta, eikä kyseisen päätöksen nojalla perustetun yhteisen valvontaelimen toimivaltuuksiin.
   12 artikla
   1.   Eurojustin kansallisilla jäsenillä, heidän edustajillaan, avustajillaan ja erityisluvan saaneilla henkilöstön jäsenillä on toimivaltansa rajoissa ja Eurojustin tehtävien suorittamiseksi oikeus päästä tullitietojärjestelmään 1, 3–6 ja 15–19 artiklan mukaisesti tallennettuihin tietoihin ja oikeus tehdä niihin hakuja.
   2.   Jos Eurojustin kansallisen jäsenen, hänen edustajansa, avustajansa tai erityisluvan saaneen henkilöstön jäsenen tekemästä hausta käy ilmi, että Eurojustin käsittelemä tieto ja tullitietojärjestelmään tallennettu tieto vastaavat toisiaan, tämän on ilmoitettava siitä tiedon tallentaneelle jäsenvaltiolle. Haun tuloksena saaduista tiedoista saa tiedottaa kolmansille maille ja osapuolille ainoastaan tiedon tallentaneen jäsenvaltion suostumuksella.
   3.   Minkään tässä artiklassa ei saa tulkita vaikuttavan Eurojustin vahvistamisesta ja Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn päätöksen 2009/426/YOS säännöksiin (6), jotka koskevat tietosuojaa ja Eurojustin kansallisille jäsenille, heidän edustajilleen, avustajilleen ja erityisluvan saaneille henkilöstön jäsenille kuuluvaa, kyseisten tietojen luvattomasta tai virheellisestä käsittelystä johtuvaa vastuuta, eikä kyseisen päätöksen nojalla perustetun yhteisen valvontaelimen toimivaltuuksiin.
   4.   Mitään tullitietojärjestelmän osaa, johon Eurojustin kansallisilla jäsenillä, heidän edustajillaan, avustajillaan ja erityisluvan saaneilla henkilöstön jäsenillä on pääsy, ei saa yhdistää eikä myöskään tietojärjestelmässä olevia tietoja saa siirtää mihinkään Eurojustin käyttämään tai Eurojustissa käytettyyn tietojen keräämiseen ja käsittelyyn tarkoitettuun tietokonejärjestelmään, eikä mitään tullitietojärjestelmän osaa saa liioin ladata verkon kautta.
   5.   Pääsy tullitietojärjestelmään tallennettuihin tietoihin on rajattava Eurojustin kansallisiin jäseniin, heidän edustajiinsa, avustajiinsa ja erityisluvan saaneisiin henkilöstön jäseniin, eikä se saa ulottua muuhun Eurojustin henkilöstöön.
   IV   LUKU

      TIETOJEN MUUTTAMINEN

   13 artikla
   1.   Ainoastaan tiedot toimittaneella jäsenvaltiolla on oikeus muuttaa, täydentää, oikaista tai poistaa tullitietojärjestelmään tallentamiaan tietoja.
   2.   Jos tiedot toimittanut jäsenvaltio toteaa tai saa tietää, että sen tallentamat tiedot ovat tosiasiallisesti virheellisiä tai että ne on tallennettu tai niitä säilytetään tämän päätöksen vastaisesti, sen on muutettava, täydennettävä, oikaistava tai poistettava tiedot aiheellisin osin ja ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille, Europolille ja Eurojustille.
   3.   Jos jollain jäsenvaltiolla, Europolilla tai Eurojustilla on näyttöä, jonka perusteella on aihetta epäillä, että jokin tieto on tosiasiallisesti virheellinen tai että se on tallennettu tai sitä säilytetään tullitietojärjestelmässä tämän päätöksen vastaisesti, sen on ilmoitettava asiasta tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian. Viimeksi mainitun on tarkistettava kyseiset tiedot ja tarvittaessa oikaistava tai poistettava kyseinen tieto viipymättä. Tiedot toimittaneen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille, Europolille ja Eurojustille kaikista tekemistään korjauksista tai poistoista.
   4.   Jos jäsenvaltio tallentaessaan tietoja tullitietojärjestelmään toteaa, että sen raportti on ristiriidassa aiemman raportin kanssa tosiasioiden tai ehdotettujen toimien osalta, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi aiemman raportin antaneelle jäsenvaltiolle. Kyseisen kahden jäsenvaltion on tämän jälkeen pyrittävä selvittämään asia. Erimielisyystapauksessa ensimmäinen raportti on säilytettävä, mutta ne uuden raportin osat, jotka eivät ole ristiriidassa ensimmäisen raportin kanssa, on tallennettava järjestelmään.
   5.   Kun jäsenvaltion tuomioistuin tai muu kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tekee lopullisen päätöksen tullitietojärjestelmässä olevien tietojen muuttamisesta, täydentämisestä, oikaisemisesta tai poistamisesta, jäsenvaltioiden on sitouduttava panemaan päätös täytäntöön, jollei tästä päätöksestä muuta johdu. Jos tällaiset tuomioistuinten tai muiden toimivaltaisten viranomaisten päätökset, myös 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset oikaisemisesta tai poistamisesta, ovat keskenään ristiriidassa, tiedot tallentaneen jäsenvaltion on poistettava ne järjestelmästä.
   V   LUKU

      TIETOJEN SÄILYTTÄMINEN

   14 artikla
   1.   Tullitietojärjestelmään tallennettuja tietoja saa säilyttää vain niin kauan kuin on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi, jota varten ne on tallennettu. Tiedot toimittaneen jäsenvaltion on tarkasteltava niiden säilyttämisen tarpeellisuutta vähintään kerran vuodessa.
   2.   Tiedot toimittanut jäsenvaltio voi tarkastelukauden aikana päättää säilyttää tiedot seuraavaan tarkasteluun asti, jos niiden säilyttäminen on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi, jota varten ne on tallennettu. Jos päätöstä tietojen säilyttämisestä ei tehdä, ne on siirrettävä automaattisesti siihen tullitietojärjestelmän osaan, johon pääsyä rajoitetaan tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 ja 23 artiklan soveltamista.
   3.   Tullitietojärjestelmän on automaattisesti ilmoitettava tullitietojärjestelmässä säilytettyjen tietojen 2 kohdan mukaisesta siirrosta tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle viimeistään kuukautta ennen siirtoa.
   4.   Tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti siirretyt tiedot säilytetään tullitietojärjestelmässä vielä yhden vuoden ajan, mutta niihin on pääsy ainoastaan 27 artiklassa tarkoitetun komitean edustajalla tai 24 artiklassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla valvontaviranomaisilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 ja 23 artiklan soveltamista. Kyseisenä aikana tietoja voidaan käyttää ainoastaan niiden paikkansapitävyyden ja lainmukaisuuden tarkistamiseen, minkä jälkeen ne on poistettava.
   VI   LUKU

      TULLITUTKINTATIETOKANNAN PERUSTAMINEN

   15 artikla
   1.   Tullitietojärjestelmä käsittää 3 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi myös tässä luvussa tarkoitetut erityiseen tietokantaan, jäljempänä ’tullitutkintatietokanta’, tallennetut tiedot. Tämän päätöksen säännöksiä sovelletaan myös tullitutkintatietokantaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän luvun sekä VII ja VIII luvun säännösten soveltamista. Kuitenkaan 21 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta ei sovelleta.
   2.   Tullitutkintatietokannan tarkoituksena on, että 7 artiklan mukaisesti nimetyt jäsenvaltion tullitutkinta-alan toimivaltaiset viranomaiset voivat yhtä tai useampaa henkilöä tai yritystä koskevan tutkinnan aloittaessaan tai tällaista tutkintaa suorittaessaan ja Europolia ja Eurojustia varten selvittää, mitkä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat tai ovat suorittaneet kyseisiä henkilöitä tai yrityksiä koskevaa tutkintaa, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi tutkinnan olemassaoloa koskevien tietojen avulla.
   3.   Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä tullitutkintatietokantaa varten muille jäsenvaltioille, Europolille, Eurojustille ja 27 artiklassa tarkoitetulle komitealle luettelo kansallisen lainsäädäntönsä vakavista rikkomisista.
   Luettelo käsittää ainoastaan rikkomiset, joista voi seurata:

               a)

               vapausrangaistus tai vapaudenriiston käsittävä turvaamistoimenpide, jonka enimmäisaika on vähintään 12 kuukautta; tai

               b)

               sakko, joka on vähintään 15 000 euroa.

         4.   Jos tullitutkintatietokannasta tietoja hakeva jäsenvaltio tarvitsee lisätietoja henkilöä tai yritystä koskevista järjestelmässä olevista tutkintatiedoista, jäsenvaltion on pyydettävä tiedot toimittaneen jäsenvaltion apua voimassa olevien keskinäistä avunantoa koskevien säädösten perusteella.
   VII   LUKU

      TULLITUTKINTATIETOKANNAN TOIMINTA JA KÄYTTÖ

   16 artikla
   1.   Tutkinnasta peräisin olevat tiedot tallennetaan tullitutkintatietokantaan ainoastaan 15 artiklan 2 kohdassa määritettyä tarkoitusta varten. Tietoja saa tallentaa ainoastaan seuraavista:

               a)

               henkilö tai yritys, joka on tai on ollut jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tutkinnan kohteena; ja

                           i)

                           jonka asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan epäillään rikkovan tai rikkoneen vakavalla tavalla kansallista lainsäädäntöä tai osallistuvan tai osallistuneen tällaiseen rikkomiseen;

                           ii)

                           josta on tehty raportti, jossa on todettu tällaisen rikkomisen tapahtuneen; tai

                           iii)

                           joka on tuomittu hallinnolliseen tai oikeudelliseen seuraamukseen tällaisesta rikkomisesta;

               b)

               tutkinnan ala;

               c)

               asiaa käsittelevän jäsenvaltion viranomaisen nimi, kansallisuus ja yhteystiedot sekä asian numero.

         Edellä a–c alakohdassa tarkoitetut tiedot on tallennettava tietorekisteriin kustakin henkilöstä tai yrityksestä erikseen. Eri tietorekistereitä ei saa yhdistää.
   2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina henkilötietoina saa tallentaa ainoastaan seuraavia tietoja:

               a)

               henkilöistä: sukunimi, tyttönimi, etunimet, aiemmat sukunimet, omaksutut nimet, syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja sukupuoli;

               b)

               yrityksistä: toiminimi, liiketoiminnassa käytetty nimi, osoite, arvonlisäverotunniste ja valmisteverotuksessa käytetty tunniste.

         3.   Tiedot on tallennettava määräajaksi 19 artiklan mukaisesti.
   17 artikla
   Jäsenvaltio ei ole yksittäistapauksissa velvollinen tallentamaan 16 artiklassa tarkoitettuja tietoja, jos ja niin pitkään kuin tallentaminen vahingoittaisi yleistä järjestystä tai muita olennaisia etuja erityisesti silloin, kun tämä muodostaisi välittömän ja vakavan uhkan sen yleiselle turvallisuudelle tai toisen jäsenvaltion tai kolmannen valtion yleiselle turvallisuudelle, tai kun kyseessä ovat muut yhtä merkittävät olennaiset edut tai jos kyseiset tiedot voisivat loukata vakavasti yksilön oikeuksia tai haittaisivat vireillä olevaa tutkintaa.
   18 artikla
   1.   Ainoastaan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla viranomaisilla on oikeus tallentaa tietoja tullitutkintatietokantaan ja tehdä niihin hakuja.
   2.   Tullitutkintatietokantaan tehtävän haun on sisällettävä seuraavat henkilötiedot:

               a)

               henkilöistä: etunimi ja/tai sukunimi ja/tai tyttönimi ja/tai aiemmat sukunimet ja/tai omaksutut nimet ja/tai syntymäaika;

               b)

               yrityksistä: toiminimi ja/tai liiketoiminnassa käytetty nimi ja/tai osoite ja/tai arvonlisäverotunniste ja/tai valmisteverotuksessa käytetty tunniste.

         VIII   LUKU

      TULLITUTKINTATIETOKANNASSA OLEVIEN TIETOJEN SÄILYTTÄMINEN

   19 artikla
   1.   Tietojen säilyttämisaika määräytyy tiedot tallentavan jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaan. Seuraavia määräaikoja, jotka alkavat siitä päivästä, jona tiedot tallennetaan tietokantaan, ei kuitenkaan saa ylittää:

               a)

               meneillään olevaa tutkintaa koskevia tietoja ei saa säilyttää yli kolmea vuotta, jos rikkomista ei sinä aikana ole todettu tapahtuneen. Tiedot on poistettava ennen kolmen vuoden ajanjakson päättymistä, jos viimeisestä tutkintatoimesta on kulunut kaksitoista kuukautta;

               b)

               sellaista tutkintaa koskevia tietoja, jossa on todettu rikkomisen tapahtuneen mutta jonka perusteella ei ole vielä annettu tuomiota eikä määrätty sakkoa, saa säilyttää enintään kuuden vuoden ajan;

               c)

               sellaista tutkintaa koskevia tietoja, jonka perusteella on annettu tuomio tai määrätty sakko, saa säilyttää enintään kymmenen vuoden ajan.

         2.   Heti kun tutkinta lopetetaan tiedot toimittaneen jäsenvaltion lakien ja asetusten mukaisesti jonkin 16 artiklan soveltamisalaan kuuluvan henkilön tai yrityksen osalta, henkilöä tai yritystä koskevat tiedot on välittömästi poistettava tietokannasta kaikissa 1 kohdana–c alakohdassa tarkoitetuissa tutkinnan vaiheissa.
   3.   Tiedot on poistettava tullitutkintatietokannasta automaattisesti heti kun 1 kohdassa säädetty tietojen säilytysaika ylittyy.
   IX   LUKU

      HENKILÖTIETOJEN SUOJAAMINEN

   20 artikla
   Tämän päätöksen mukaiseen tietojenvaihtoon sovelletaan puitepäätöstä 2008/977/YOS, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä.
   21 artikla
   1.   Tietoja voidaan jäljentää ainoastaan teknisistä syistä, jos tällainen jäljentäminen on välttämätöntä 7 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten toteuttamaa tiedonhakua varten.
   2.   Jollei 8 artiklan 1 kohdasta muuta johdu, muiden jäsenvaltioiden tallentamia henkilötietoja ei saa jäljentää tullitietojärjestelmästä muihin kansallisiin tietokantoihin, lukuun ottamatta jäljennöksiä kansallisten tullitarkastusten kohdentamiseen käytettyihin riskinhallintajärjestelmiin ja toimien yhteensovittamiseen käytettyyn operatiivisen analyysin järjestelmään. Tällaisia jäljennöksiä voidaan tehdä ainoastaan siinä määrin kuin se on tarpeen erityistapausten tai -selvitysten osalta.
   3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa kahdessa poikkeustapauksessa tullitietojärjestelmästä peräisin olevia henkilötietoja saavat käsitellä ainoastaan kunkin jäsenvaltion kansallisten viranomaisten valtuuttamat analyytikot kansallisten viranomaisten suorittamien tullitarkastusten kohdentamiseen käytetyn riskinhallintajärjestelmän puitteissa tai toimien yhteensovittamiseen käytetyn operatiivisen analyysin järjestelmän puitteissa.
   4.   Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä muille jäsenvaltioille ja 27 artiklassa tarkoitetulle komitealle luettelo riskinhallintayksiköistä, joiden analyytikoilla on lupa jäljentää ja käsitellä tullitietojärjestelmään tallennettuja henkilötietoja.
   5.   Tullitietojärjestelmästä jäljennettyjä henkilötietoja saa säilyttää vain niin pitkään kuin on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi, jota varten ne on jäljennetty. Jäljentämisen tehneen jäsenvaltion on tarkasteltava tietojen säilyttämistarvetta uudelleen vähintään vuosittain. Tietoja saa säilyttää enintään kymmenen vuotta. Henkilötiedot, joita ei tarvita operatiivisessa analyysissä, on poistettava välittömästi, tai niiden yksilöintitiedot on poistettava.
   22 artikla
   Henkilön oikeudet, jotka koskevat tullitietojärjestelmään sisältyviä henkilötietoja, erityisesti oikeus saada tiedot käyttöönsä, niiden oikaisu, poistaminen tai käyttökieltoon asettaminen määräytyvät sen puitepäätöstä 2008/977/YOS soveltavan jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti, jossa tällaisiin oikeuksiin vedotaan. Oikeus saada tietoja evätään, jos epääminen on tarpeen ja oikeassa suhteessa, jotta ei vaaranneta meneillään olevia kansallisia tutkintatoimia, tai hienovaraisen tarkkailun tai havainnoinnin ja raportoinnin ajaksi. Poikkeuksen sovellettavuutta arvioitaessa on otettava huomioon asianomaisen henkilön oikeutetut edut.
   23 artikla
   1.   Kuka tahansa voi kunkin jäsenvaltion alueella ja kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti nostaa kanteen tai tapauksen mukaan tehdä valituksen tuomioistuimelle tai viranomaiselle, joka on kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti toimivaltainen siltä osin kuin on kyse tullitietojärjestelmään tallennetuista henkilötiedoista,

               a)

               tosiasiallisesti virheellisten henkilötietojen oikaisemiseksi tai poistamiseksi;

               b)

               sellaisten henkilötietojen oikaisemiseksi tai poistamiseksi, jotka on tallennettu tullitietojärjestelmään tai joita säilytetään tullitietojärjestelmässä tämän päätöksen vastaisesti;

               c)

               henkilötietojen saamiseksi käyttöön;

               d)

               henkilötietojen käyttökieltoon asettamiseksi;

               e)

               korvausten saamiseksi 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

         2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on sitouduttava vastavuoroisesti panemaan täytäntöön tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen viranomaisen tämän artiklan 1 kohdan a–c alakohdan mukaiset lopulliset päätökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan soveltamista.
   24 artikla
   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampia henkilötietojen suojaamisesta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia valvomaan riippumattomasti tullitietojärjestelmään puitepäätöksen 2008/977/YOS mukaisesti tallennettuja henkilötietoja.
   25 artikla
   1.   Perustetaan yhteinen valvontaviranomainen. Siihen kuuluu kaksi kunkin jäsenvaltion edustajaa kunkin jäsenvaltion riippumattomasta kansallisesta valvontaviranomaisesta tai valvontaviranomaisista.
   2.   Yhteisen valvontaviranomaisen on valvottava ja varmistettava, että tämän päätöksen ja puitepäätöksen 2008/977/YOS säännöksiä sovelletaan luonnollisten henkilöiden suojelemiseksi tullitietojärjestelmässä tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn osalta.
   3.   Yhteisen valvontaviranomaisen toimivaltaan kuuluu tullitietojärjestelmän toiminnan valvominen, järjestelmän toiminnassa mahdollisesti ilmenevien soveltamis- tai tulkintavaikeuksien käsittely, sellaisten ongelmien tutkiminen, jotka saattavat johtua jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten harjoittamasta riippumattomasta valvonnasta tai yksityishenkilöiden käyttäessä oikeuttaan saada järjestelmän tietoja käyttöönsä, sekä ehdotusten tekeminen yhteisten ratkaisujen löytämiseksi ongelmiin.
   4.   Yhteisellä valvontaviranomaisella on tehtäviensä toteuttamiseksi pääsy tullitietojärjestelmään.
   5.   Yhteisen valvontaviranomaisen laatimat kertomukset toimitetaan viranomaisille, joille kansalliset valvontaviranomaiset toimittavat kertomuksensa, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
   26 artikla
   1.   Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo tullitietojärjestelmää koskevia komission toimia. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (7) 46 ja 47 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä ja toimivaltaa sovelletaan vastaavasti.
   2.   Yhteisen valvontaviranomaisen ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on toimivaltansa puitteissa tehtävä aktiivisesti yhteistyötä ja varmistettava tullitietojärjestelmän koordinoitu valvonta, myös antamalla asiaankuuluvia suosituksia.
   3.   Yhteisen valvontaviranomaisen ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on kokoonnuttava tätä tarkoitusta varten vähintään kerran vuodessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa kyseisten kokousten kustannuksista ja järjestelyistä.
   X   LUKU

      INSTITUTIONAALISET PUITTEET

   27 artikla
   1.   Perustetaan komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden tulliviranomaisten edustajista. Komitea tekee päätöksensä yksimielisesti, kun on kyse 2 kohdan a alakohdasta, ja kahden kolmasosan enemmistöllä, kun on kyse 2 kohdan b alakohdasta. Se vahvistaa työjärjestyksensä yksimielisesti.
   2.   Komitea vastaa:

               a)

               tämän päätöksen säännösten täytäntöönpanosta ja asianmukaisesta soveltamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklassa, 25 artiklan 1 kohdassa ja 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten toimivaltaa;

               b)

               tullitietojärjestelmän asianmukaisesta toiminnasta teknisiltä ja toiminnallisilta osin. Komitean on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 14 ja 28 artiklassa määritetyt toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti tullitietojärjestelmän osalta.

         Tämän kohdan soveltamiseksi komitealla on oikeus suoraan päästä tullitietojärjestelmän tietoihin ja käyttää niitä.
   3.   Komitea antaa neuvostolle vuosittain tullitietojärjestelmän tehokkuutta ja asianmukaista toimintaa koskevan kertomuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti sekä esittää tarvittaessa suosituksia. Kertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille.
   4.   Komissio osallistuu komitean työskentelyyn.
   XI   LUKU

      TULLITIETOJÄRJESTELMÄN TURVALLISUUS

   28 artikla
   1.   Kaikista tietoturvan ylläpitämiseksi tarvittavista hallinnollisista toimenpiteistä huolehtivat:

               a)

               jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, kukin valtiossaan sijaitsevien tullitietojärjestelmän päätteiden osalta, sekä Europol ja Eurojust;

               b)

               27 artiklassa tarkoitettu komitea tullitietojärjestelmän sekä samoissa tiloissa tullitietojärjestelmän kanssa sijaitsevien päätteiden osalta, joita käytetään teknisiin tarkoituksiin sekä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin.

         2.   Toimivaltaisten viranomaisten, Europolin, Eurojustin ja 27 artiklassa tarkoitetun komitean on toteutettava toimenpiteitä erityisesti:

               a)

               estääkseen asiaankuulumattomia henkilöitä pääsemästä käyttämään tietojen käsittelyyn käytettäviä laitteita;

               b)

               estääkseen asiaankuulumattomia henkilöitä lukemasta, jäljentämästä, muuttamasta tai poistamasta tietoja ja tietovälineitä;

               c)

               estääkseen tietojen luvattoman tallentamisen ja niiden luvattoman hakemisen, muuttamisen tai poistamisen;

               d)

               estääkseen asiaankuulumattomien henkilöiden pääsyn tullitietojärjestelmän tietoihin tiedonsiirtolaitteiden avulla;

               e)

               taatakseen, että tullitietojärjestelmän käyttämiseen valtuutetuilla henkilöillä on pääsy ainoastaan toimivaltaansa kuuluviin tietoihin;

               f)

               taatakseen, että on mahdollista tarkastaa ja todeta, mille viranomaisille tietoja voidaan välittää tiedonsiirtolaitteilla;

               g)

               taatakseen, että on mahdollista tarkastaa ja todeta jälkikäteen, mitä tietoja tullitietojärjestelmään on tallennettu, milloin ne on tallennettu ja kuka ne on tallentanut, sekä valvoa tiedonhakuja;

               h)

               estääkseen tietojen luvattoman lukemisen, jäljentämisen, muuttamisen tai poistamisen tietojen lähettämisen ja tietovälineiden kuljetuksen aikana.

         3.   Edellä 27 artiklassa tarkoitettu komitea valvoo tullitietojärjestelmään tehtäviä kyselyjä sen varmistamiseksi, että tehdyt haut ovat luvallisia ja valtuutettujen käyttäjien tekemiä. Vähintään yksi prosentti kaikista hauista on tarkastettava. Kyseisten hakujen ja tarkastusten luettelo on tallennettava järjestelmään, ja sitä saavat käyttää vain kyseinen komitea edellä mainittuun tarkoitukseen sekä 24 ja 25 artiklassa tarkoitetut viranomaiset kyseisiä tarkastuksia varten. Luettelo on poistettava kuuden kuukauden kuluttua.
   29 artikla
   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset tulliviranomaiset vastaavat 28 artiklassa säädetyistä tietoturvatoimenpiteistä kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevien päätteiden osalta, 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 19 artiklassa säädetystä tarkastelusta sekä tämän päätöksen asianmukaisesta soveltamisesta siinä määrin kuin kyseisen jäsenvaltion lait, asetukset ja menettelyt sitä edellyttävät.
   XII   LUKU

      VASTUU JA VELVOITTEET

   30 artikla
   1.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen tullitietojärjestelmään puitepäätöksen 2008/977/YOS 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti tallentamat tiedot ovat tarkkoja, ajantasaisia, täydellisiä, luotettavia ja laillisesti tallennettuja.
   2.   Kukin jäsenvaltio on vastuussa kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kaikista vahingoista, joita on aiheutunut henkilölle tullitietojärjestelmän käytöstä. Jäsenvaltio on vastuussa myös silloin, kun se on aiheuttanut vahinkoa tallentamalla virheellisiä tietoja tai tallentamalla tai säilyttämällä tietoja laittomasti.
   3.   Jos tiedot vastaanottanut jäsenvaltio suorittaa vahingonkorvauksia vahingosta, joka on aiheutunut toisen jäsenvaltion tullitietojärjestelmään tallentamien virheellisten tietojen käytöstä, jälkimmäisen jäsenvaltion on korvattava tiedot vastaanottaneen jäsenvaltion suorittama vahingonkorvaus ottaen huomioon tiedot vastaanottaneen jäsenvaltion mahdolliset virheet.
   4.   Europolin ja Eurojustin vastuu määräytyy niiden perustamissääntöjen mukaisesti.
   31 artikla
   1.   Tietoteknisen infrastruktuurin (laitteistojen), ohjelmistojen sekä erityisten verkkoyhteyksien hankintaan, tutkimiseen, kehittämiseen ja huoltoon sekä niihin liittyviin tuotanto-, tuki- ja koulutuspalveluihin liittyvät kustannukset, joita ei voida erottaa tullitietojärjestelmän toiminnasta yhteisön tulli- ja maataloussäädöksiä sovellettaessa, sekä kustannukset tullitietojärjestelmän käyttämisestä jäsenvaltioissa, viestintäkustannukset mukaan lukien, katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta.
   2.   Tämän päätöksen täytäntöönpanosta aiheutuvista kansallisten työasemien ja päätteiden ylläpitoon liittyvistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot.
   XIII   LUKU

      SOVELTAMINEN JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

   32 artikla
   Tässä päätöksessä edellytetty tietojenvaihto tapahtuu suoraan jäsenvaltioiden viranomaisten välillä.
   33 artikla
   Jäsenvaltioiden on saatettava kansallinen lainsäädäntönsä tämän päätöksen mukaiseksi viimeistään 27 päivänä toukokuuta 2011.
   34 artikla
   1.   Tällä päätöksellä korvataan TTJ-yleissopimus, tuottoon liittyvän rahanpesun soveltamisalasta tietotekniikan käytöstä tullialalla tehdyssä yleissopimuksessa ja kuljetusvälineen rekisterinumeron sisällyttämisestä yleissopimuksessa lueteltuihin tietoihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan nojalla 12 päivänä maaliskuuta 1999 tehty pöytäkirja (8) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti 8 päivänä toukokuuta 2003 tehty pöytäkirja tietotekniikan käytöstä tullialalla tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta tullitutkintatietokannan perustamisen osalta (9)27 päivästä toukokuuta 2011 alkaen.
   2.   Tämän seurauksena TTJ-yleissopimus ja 1 kohdassa tarkoitetut pöytäkirjat kumotaan tämän päätöksen soveltamispäivästä alkaen.
   35 artikla
   TTJ-yleissopimuksen sekä 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen pöytäkirjojen täytäntöönpanosäädökset kumotaan 27 päivästä toukokuuta 2011 alkaen, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä.
   36 artikla
   1.   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   2.   Sitä sovelletaan 27 päivästä toukokuuta 2011.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. ASK

      (1)  Lausunto, annettu 24. marraskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 766/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 48).

      (4)  EYVL C 316, 27.11.1995, s. 33.

      (5)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

      (6)  EUVL L 138, 4.6.2009, s. 14.

      (7)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (8)  EYVL C 91, 31.3.1999, s. 2.

      (9)  EUVL C 139, 13.6.2003, s. 2.


Avis juridique important

|

31991D0116

91/116/ETY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1991, Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 059 , 06/03/1991 s. 0021 - 0022 Suomenk. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0066  Ruotsink. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0066

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 25 päivänä helmikuuta 1991,Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta (91/116/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission laatiman päätösluonnoksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettäyhteisön politiikkojen toteuttaminen, seuranta ja arviointi riippuu suurelta osin riittävien tilastotietojen saannista talous- ja sosiaalialalla,komissio on huhtikuussa 1989 antanut neuvostolle tiedonannon yhteisön tilastotietopolitiikan hyväksymisestä,neuvosto on tämän tiedonannon ja komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamentin lausunnon saatuaan antanut 19 päivänä kesäkuuta 1989 päätöslauselman ensisijaisia toimia koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta tilastotietojen alalla ajanjaksolla 1989 P1992 (),neuvosto on perustanut päätöksellä 89/382/ETY () tilasto-ohjelmakomitean, joka koostuu jäsenvaltioiden tilastolaitosten edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja (Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston pääjohtaja); tämä komitea vastaa kansallisten ja yhteisön tilasto-ohjelmien yhteensovittamisesta toimien, keinojen, aikataulujen ja menetelmien osalta,Euroopan yhteisölle asetettujen tavoitteiden saavuttaminen ja erityisesti Euroopan yhtenäisasiakirjassa määrättyjen sisämarkkinoiden luominen edellyttää tieteen, talouden ja sosiaalialan edustajien säännöllistä kuulemista tavoitteiden, tärkeysjärjestyksen ja yhteisön politiikkojen tueksi tarvittavan tiedon luonteen määrittämiseksi,lähes kaikissa jäsenvaltioissa on tilastotietojen käyttäjien ja tuottajien välisestä yhteistoiminnasta vastaavia toimielimiä, jotka keskittyvät toiminnassaan ensisijaisesti kyseiseen maahan liittyvien ongelmien ratkaisemiseen, jatämän vuoksi olisi perustettava Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoaantava komitea, joka koostuu tällaisen tiedon tuottajien ja käyttäjien edustajista ja jonka tehtävänä on avustaa neuvostoa ja komissiota yhteisön tilastotietopolitiikassa vahvistettujen tavoitteiden yhteensovittamisessa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea, jäljempänä «komitea». Komitean tehtävänä on avustaa neuvostoa ja komissiota yhteisön tilastotietopolitiikassa vahvistettujen tavoitteiden yhteensovittamisessa ottaen huomioon tiedon käyttäjien tarpeet ja sen tuottajille aiheutuvat kustannukset.2 artiklaKomitea osallistuu mietintöihin ja tekee ehdotuksia yhteisön tilastotietopolitiikassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavista toimista ja tarvittavista voimavaroista.Komitea antaa lausuntonsa yhteisön tilasto-ohjelmasta sekä sen suunnittelusta ja seurannasta. Se antaa lausuntoja erityisesti: P tilasto-ohjelmien soveltuvuudesta yhteisön toimielinten, kansallisten ja alueellisten hallintoviranomaisten ja talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen edustajien Euroopan yhdentymiseen liittyviin tarpeisiin, P yhteisön tilastollisen infrastruktuurin muodostavien eri toimielinten välisestä yhteistyöstä järjestelyn ja suunnittelun tasolla, P alakohtaisten tilasto-ohjelmien kustannuksista sekä yhteisön, kansallisille tai alueellisille hallintoviranomaisille suoraan aiheutuvien kustannusten että perustietojen tuottajille aiheutuvien kustannusten osalta, P alakohtaisten tilasto-ohjelmien toteuttamiseen tarvittavista voimavaroista ja niiden tavoitteiden mukaisuudesta.3 artiklaNeuvosto ja komissio voivat kuulla komiteaa kaikissa tilastotietopolitiikkaan liittyvissä asioissa. Se antaa lausuntoja tai kertomuksia Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle aina, kun se pitää tätä tarpeellisena tehtäviensä moitteettoman täyttämisen kannalta. Se toimii tiiviissä yhteistyössä tilasto-ohjelmakomitean ja päätöksellä 91/115/ETY () perustetun rahoitus-, finanssi- ja maksutasetilastoja käsittelevän komitean kanssa, joille se antaa tiedoksi lausuntonsa ja kertomuksensa ennen kaikkea uusia tilastotöitä koskevien pyyntöjen osalta.Komitea laatii Euroopan talous- ja sosiaalialan tilastotietojen kehityksestä vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja talous- ja sosiaalikomitealle.4 artiklaKomiteaan kuuluu: P neljä komissiota edustavaa jäsentä, joista yhden on vastattava tilastotietopolitiikasta, P rahoitus-, finanssi- ja maksutasetilastoja käsittelevän komitean puheenjohtaja, P kaksitoista jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten johtajaa tai pääjohtajaa, P kaksikymmentäneljä jäsentä (kaksi kutakin jäsenvaltiota kohti), jotka neuvosto nimeää komissiota kuultuaan talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen edustajien keskuudesta. Näiden jäsenten nimeämistä varten kunkin jäsenvaltion on toimitettava neuvostolle luettelo, jossa mainitaan neljä ehdokasta. Neuvoston on varmistettava talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen riittävä edustus.5 artiklaNeuvoston nimeämien jäsenten toimikausi on neljä vuotta; sitä voidaan jatkaa. Toimikausi on henkilökohtainen; näiden jäsenten tehtävistä ei makseta korvausta. Jäsenten luettelo julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä sarjassa C.6 artiklaKomitean puheenjohtajana on tilastotietopolitiikasta vastaavan komission jäsen.Komitea valitsee jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi kerrallaan varapuheenjohtajan, joka voidaan valita uudelleen yhden kerran.Sihteeristötehtävistä huolehtii Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto.7 artiklaPuheenjohtaja kutsuu komitean koolle tarpeen vaatiessa ja vähintään kerran vuodessa joko omasta aloitteestaan tai kun vähintään kolmasosa komitean jäsenistä sitä pyytää.8 artiklaPuheenjohtaja voi kutsua tarkkailijoiksi käsiteltävistä aiheista vastaavia komission pääjohtajia tai muita sopivia henkilöitä, jotka voivat osallistua keskusteluun.9 artiklaKomitea on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä on läsnä. Jäsentä voi edustaa ainoastaan toinen jäsen ja tämä itse voi edustaa ainoastaan kahta jäsentä.10 artiklaKomitea vahvistaa työjärjestyksensä.Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtaja()J.-C. JUNCKER() EYVL N:o C 208, 21.8.1990, s. 9() EYVL N:o C 19, 28.1.1991() EYVL N:o C 31, 6.2.1991, s. 25() EYVL N:o C 161, 28.6.1989, s. 1() EYVL N:o L 181, 28.6.1989, s. 47() EYVL N:o L 59, 6.3.1991, s. 19


title: 2005/398/EY: Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen tekemisestä

text:
               28.5.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 135/12

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 10 päivänä toukokuuta 2005,
   Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen tekemisestä
   (2005/398/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71, 137, 149, 150, 151, 152, 156, 159, 161 ja 175 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisö haluaa vahvistaa suhteitaan Andorraan, jotka ovat tähän asti perustuneet Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitettuun tulliliittosopimukseen.

               (2)

               Komissio on neuvostolta 24 päivänä helmikuuta 1997 saamansa valtuutuksen perusteella saattanut päätökseen Andorran kanssa käydyt neuvottelut useiden eri alojen yhteistyötä koskevasta sopimuksesta.

               (3)

               Sopimus on allekirjoitettu 15 päivänä marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön puolesta neuvoston 25 ja 26 päivänä lokakuuta 2004 tekemän päätöksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että sopimus tehdään myöhemmin.

               (4)

               Joitakin tehtäviä on annettu sopimuksella perustettavan yhteistyökomitean vastuulle. Komissiolle olisi annettava valtuudet toimia näissä tehtävissä yhteisön puolesta.

               (5)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan yhteistyösopimus.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta sopimuksen 14 artiklassa määrätyn ilmoituksen (2).
   3 artikla
   1.   Sopimuksen 9 artiklalla perustettavassa yhteistyökomiteassa yhteisöä edustaa komissio jäsenvaltioiden edustajien avustamana.
   2.   Yhteistyökomiteassa tehtäviä päätöksiä koskevan yhteisön kannan määrittää komissio jäsenvaltioiden edustajia kuultuaan.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. KRECKÉ

      (1)  Lausunto annettu 22. helmikuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan
   YHTEISTYÖSOPIMUS
   EUROOPAN YHTEISÖ
   sekä
   ANDORRAN RUHTINASKUNTA,
   jotka
   HALUAVAT vahvistaa ja monipuolistaa Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan jo ennestään läheisiä suhteita,
   OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan kaupalliset suhteet perustuvat kirjeenvaihtona tehtyyn, Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitettuun tulliliittosopimukseen,
   OTTAVAT HUOMIOON, että kyseisen ajankohdan jälkeen Euroopan yhdentyminen on edennyt huomattavasti,
   OTTAVAT HUOMIOON, Andorran ruhtinaskunnan erityisen sijainnin Euroopan unionin alueen ympäröimänä maana, joka ei ole unionin jäsen,
   OTTAVAT HUOMIOON Andorran ruhtinaskunnan halukkuuden osallistua entistä aktiivisemmin Euroopassa meneillään olevaan yhdentymiseen ja maan pyrkimyksen monipuolistaa tämän vuoksi suhteitaan Euroopan unioniin,
   OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan olisi tehtävä sopimus mahdollisimman laaja-alaisesta yhteistyöstä molemmille sopimuspuolille tärkeissä toimivaltaansa kuuluvissa asioissa,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   PERIAATTEET
   1 artikla
   Euroopan yhteisö ja Andorran ruhtinaskunta, jäljempänä ’sopimuspuolet’, sitoutuvat toimivaltansa rajoissa tekemään yhteistyötä mahdollisimman laajalti ja molempien sopimuspuolten eduksi molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla, erityisesti 2–8 artiklassa tarkoitetuilla aloilla.
   YHTEISTYÖALAT
   2 artikla
   Ympäristö
   Sopimuspuolet tekevät kestävään kehitykseen tähtäävää yhteistyötä ympäristön suojelun ja parantamisen aloilla. Yhteistyö koskee seuraavia aloja: ilmastonmuutos, luonnon ja sen monimuotoisuuden suojelu, ympäristö ja terveys, luonnonvarojen hallinta ja jätehuolto. Tavoitteena on edistää ympäristönsuojelua Pyreneiden alueella sopusoinnussa taloudellisen kehityksen kanssa.
   Sopimuspuolet tekevät yhteisvastuullisesti yhteistyötä Andorran ruhtinaskunnan ja Pyreneillä sijaitsevien Euroopan yhteisön alueiden ympäristöongelmien ratkaisemiseksi. Ne ottavat huomioon sen, että tietyt ongelmat, kuten jäteongelma, liittyvät tavaroiden ja henkilöiden liikkuvuuteen alueiden välillä. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä erityisesti jätteiden siirron ja loppukäsittelyn aloilla.
   Andorran ruhtinaskunta pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan panemaan täytäntöön Euroopan yhteisön ympäristöstandardeja vastaavat standardit edellyttäen, että ne ovat ruhtinaskunnan ympäristönsuojelun ja kestävän talouskehityksen kannalta asianmukaisia. Euroopan yhteisö tekee Andorran ruhtinaskunnan pyynnöstä tämän kanssa yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
   Sopimuspuolet tutkivat Andorran ruhtinaskunnan mahdollisuutta osallistua sen kannalta hyödyllisiin kolmansille maille avoimiin yhteisön ympäristöohjelmiin ja sen mahdolliseen osallistumiseen liittyviä yksityiskohtia.
   Euroopan yhteisö auttaa Euroopan ympäristökeskuksen ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyön käynnistämisessä.
   3 artikla
   Viestintä, tiedotus, kulttuuri
   Sopimuspuolet sopivat toteuttavansa yhteisiä toimia viestinnän, tiedotuksen ja kulttuurin aloilla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan hengessä siinä määrin kuin Euroopan yhteisön toimet ja Andorran lainsäädäntö antavat siihen mahdollisuuksia.
   Näitä toimia voivat olla muun muassa seuraavat:

               —

               molempien sopimuspuolten kannalta tärkeitä kulttuuriin ja tiedotukseen liittyviä aiheita koskeva tietojenvaihto,

               —

               kulttuuritapahtumien järjestäminen,

               —

               kulttuurivaihto,

               —

               Andorran ja Pyreneiden arkkitehtuuriperinnön säilyttäminen ja historiallisten monumenttien ja kohteiden restaurointi,

               —

               Andorran ja Pyreneiden kulttuuriperinnön säilyttäminen ja elinvoimaisuuden edistäminen,

               —

               historiaan, taiteeseen ja kieliin liittyvien, valtioiden rajat ylittävien tutkimusohjelmien perustaminen,

               —

               katalaanin kielen säilyttäminen sekä arvostuksen ja käytön lisääminen,

               —

               Andorran ruhtinaskunnan osallistuminen eurooppalaisiin kulttuurihankkeisiin.

         4 artikla
   Koulutus ja nuoriso
   Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan pohjalta sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla tavoitteenaan edesauttaa eurooppalaisen koulutusalueen syntymistä.
   Sopimuspuolet tutkivat Andorran ruhtinaskunnan mahdollisuutta osallistua sen kannalta hyödyllisiin yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä nuorisokysymyksiin liittyviin Euroopan yhteisön ohjelmiin ja sen mahdolliseen osallistumiseen liittyviä yksityiskohtia.
   5 artikla
   Sosiaali- ja terveysala
   Sopimuspuolet alkavat tutkia keinoja sosiaalialan koordinoinnin tehostamiseksi asiantuntijavaihdon, hallinnollisen yhteistyön, yritysten välisen yhteistyön ja koulutuksen avulla.
   Sopimuspuolet menettelevät vastaavasti yhteistyön käynnistämiseksi kansanterveystyön alalla.
   Kumpikin sopimuspuoli välttää toisen sopimuspuolen kansalaisuuden omaavien, alueellaan laillisesti oleskelevien työntekijöiden syrjintää kansalaisuuden perusteella työehtojen, palkkauksen ja irtisanomisten osalta.
   Työelämän alalla sopimuspuolet tekevät yhteistyötä muun muassa ammatinvalinta-, suunnittelu- ja työllistämispalveluiden kehittämisessä alueellisella ja paikallisella tasolla.
   6 artikla
   Euroopan laajuiset verkot ja liikenne
   Sopimuspuolet alkavat kehittää yhteistyötään Euroopan laajuisen liikenteen, energian ja televerkkojen alalla sekä liikenteen alalla yleensä. Yhteistyön tavoitteena on muun muassa edistää sellaisten molempia sopimuspuolia hyödyttävien hankkeiden tutkimista, joissa Pyreneiden alueen ympäristö otetaan asianmukaisesti huomioon. Sopimuspuolten yhteistyön perustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 ja 155 artiklassa esitetyt tavoitteet.
   7 artikla
   Aluepolitiikka
   Sopimuspuolet sopivat lainsäädäntöään noudattaen tehostavansa alueiden välistä yhteistyötä valtioiden rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevan Euroopan yhteisön politiikan tavoitteiden mukaisesti.
   Tätä varten edistetään seuraavia menettelytapoja:

               —

               selvitys mahdollisuudesta soveltaa Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisellä rajavyöhykkeellä sijaitsevien alueiden kehittämisessä yhdessä sovittua lähestymistapaa, joka mahdollistaisi Pyreneiden alueella vastaavan politiikan soveltamisen kuin Alppien alueella. Tähän liittyen Euroopan yhteisö tarjoaa Andorran ruhtinaskunnalle mahdollisuuden osallistua tulevaisuudessa Interreg-ohjelman tyyppisiin ohjelmiin samoin edellytyksin kuin muut yhteisön ulkopuoliset maat,

               —

               virkamiesten ja asiantuntijoiden vierailut ja vaihto yhteistyömahdollisuuksien kartoittamiseksi,

               —

               yhteistyö vuoristoalueita koskevan politiikan alalla samoja periaatteita noudattaen kuin yhteisön politiikassa, jolla edistetään maatalouden jatkuvuutta ja kestävää kehitystä, taloudellista kehitystä ja luonnonympäristön säilymistä.

         8 artikla
   Muut yhteistyöalat
   Sopimuspuolet ”voivat yhteisestä sopimuksesta” laajentaa tätä sopimusta tekemällä erityisiä aloja koskevia sopimuksia.
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   9 artikla
   1.   Yhteistyökomitea vastaa tämän sopimuksen hallinnoinnista ja valvoo, että se pannaan asianmukaisesti täytäntöön.
   2.   Tämän sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimuspuolet vaihtavat tietoja ja neuvottelevat asioista yhteistyökomiteassa kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä.
   3.   Yhteistyökomitea laatii oman työjärjestyksensä.
   4.   Yhteistyökomitea muodostuu Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan edustajista.
   5.   Yhteistyökomitea tekee päätöksensä yksimielisesti.
   6.   Yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli komitean työjärjestyksessä annettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
   7.   Yhteistyökomitea kokoontuu yhteisellä sopimuksella kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä. Yhteistyökomitean työjärjestys sisältää kokousten järjestämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
   10 artikla
   Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen täytäntöönpanosta tai tulkinnasta sopimuspuolten välille mahdollisesti syntyvät riidat annetaan yhteistyökomitean ratkaistaviksi.
   11 artikla
   Tämä sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi.
   12 artikla
   Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Tällöin tämä sopimus lakkaa olemasta voimassa kuuden kuukauden kuluttua ilmoituksen päivämäärästä.
   13 artikla
   Tätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta mainitussa perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sekä toisaalta Andorran ruhtinaskunnan alueeseen.
   14 artikla
   Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.
   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen menettelyjen päätökseen saattamista koskeva ilmoitus on tehty.
   15 artikla
   1.   Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron sekä katalaanin kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
   2.   Sopimuspuolet vahvistavat kirjeenvaihdolla maltankielisen toisinnon todistusvoimaisuuden. Sen on oltava yhtä todistusvoimainen kuin 1 kohdassa tarkoitetut toisinnot.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego października dwa tysiące czwartego roku.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Per la Principat d'Andorra


Avis juridique important

|

31979D0006

79/6/ETY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1978, tavaroiden sijoittelua tullitariffien nimikkeisiin koskevan yleissopimuksen XIV artiklan a kohdan ja XVI artiklan d kohdan muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 1978 annetun tulliyhteistyöneuvoston suosituksen hyväksymisestä

Virallinen lehti nro L 006 , 10/01/1979 s. 0023 - 0023 Suomenk. erityispainos Alue 2 Nide 2 s. 0135  Kreikank. erityispainos: Luku 02 Nide 7 s. 0030  Ruotsink. erityispainos Alue 2 Nide 2 s. 0135  Espanjank. erityispainos: Luku 02 Nide 5 s. 0138  Portugalink. erityispainos: Luku 02 Nide 5 s. 0138

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 18 päivänä joulukuuta 1978,tavaroiden sijoittelua tullitariffien nimikkeisiin koskevan yleissopimuksen XIV artiklan a kohdan ja XVI artiklan d kohdan muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 1978 annetun tulliyhteistyöneuvoston suosituksen hyväksymisestä (79/6/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 28 ja 113 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo, ettäyhdeksän jäsenvaltiota ovat osapuolina Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1950 tehdyssä tavaroiden sijoittelua tullitariffien nimikkeisiin koskevassa yleissopimuksessa; yhteinen tullitariffi on laadittu tämän nimikkeistön perusteella,tulliyhteistyöneuvosto voi suositella sopimuspuolille yleissopimuksen muutoksia; se antoi 13 päivänä kesäkuuta 1978 suosituksen tämän yleissopimuksen XIV artiklan a kohdan ja XVI artiklan d kohdan muuttamisesta,yleissopimuksen mukaisesti Belgian ulkoministeriö antaa jokaisen suositettua muutosta koskevan ehdotuksen kirjallisena tiedoksi kaikille sopimuspuolille sekä kaikkien muiden allekirjoittajavaltioiden tai yleissopimukseen liittyneiden valtioiden hallituksille, ja ehdotusta pidetään hyväksyttynä, jollei yksikään sopimuspuoli esitä väitettä kuuden kuukauden kuluessa tiedoksiantopäivästä; jollei väitteitä esitetä, muutos tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua mainitun määräajan päättymisestä,Belgian ulkoministeriö antoi 30 päivänä kesäkuuta 1978 sopimuspuolille kirjallisena tiedoksi 13 päivänä kesäkuuta 1978 annetun, 1 päivänä heinäkuuta 1978 voimaan tulevan suosituksen; tämän mukaisesti suositusta pidetään hyväksyttynä 31 päivänä joulukuuta 1978, ja se tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1979, jollei sitä tai sen osaa vastaan ole esitetty väitettä, jaedellä mainitun suosituksen johdosta ei esitetä väitettä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaTulliyhteistyöneuvoston 13 päivänä kesäkuuta 1978 annettu suositus tavaroiden sijoittelua tullitariffien nimikkeisiin koskevan yleissopimuksen XIV artiklan a kohdan ja XVI artiklan d kohdan muuttamisesta hyväksytään sovellettavaksi 1 päivästä heinäkuuta 1979.Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1978.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH.-D. GENSCHER