Avis juridique important

|

32001D0655

Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta - 2001/655/EY: Päätös N:o 182, tehty 13 päivänä joulukuuta 2000, yhteisten puitteiden vahvistamisesta eläkehakemuksista päättämistä koskevien tietojen keräämiselle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 230 , 28/08/2001 s. 0020 - 0021

Päätös N:o 182,tehty 13 päivänä joulukuuta 2000,yhteisten puitteiden vahvistamisesta eläkehakemuksista päättämistä koskevien tietojen keräämiselle(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/655/EY)SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA, jokaottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 1408/71 81 artiklan d kohdan, jonka mukaan hallintotoimikunnan tehtävänä on edistää ja kehittää jäsenvaltioiden yhteistyötä uudenaikaistamalla tiedonvaihdossa tarvittavia menettelyjä, erityisesti mukauttamalla toimielinten välinen tiedonkulku telemaattiseen tiedonvaihtoon ja ottaen huomioon tietojenkäsittelyn kehitys kussakin jäsenvaltiossa. Tämän uudenaikaistamisen tarkoituksena on ennen kaikkea nopeuttaa etuuksien myöntämistä,ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 574/72 117 artiklan, jonka mukaan hallintotoimikunta mukauttaa teknisen toimikunnan tutkimusten ja ehdotusten perusteella todistusten, ilmoitusten, hakemusten ja muiden asiakirjojen mallit sekä asetuksen ja sen täytäntöönpanoasetuksen soveltamiseen tarkoitetut tiedonsiirrossa käytettävät keinot ja menetelmät uusiin tietojenkäsittelyn tekniikoihin sopiviksi,sekä katsoo seuraavaa:(1) On aiheellista hankkia määrää ja laatua koskevaa perustietoa, jotta autetaan hallintokomiteaa arvioimaan, missä määrin teknisen toimikunnan työ edistää etuuksien myöntämisen nopeuttamista.(2) Koska saatavissa olevat tiedot poikkeavat toisistaan eri jäsenvaltioissa, niiden vertailu on ongelmallista. Tilastotietojen keräämisestä ei olisi koiduttava jäsenvaltioille kohtuutonta ja tarpeetonta rasitetta.(3) Tarkoituksena on kerätä keskeisiä perustietoja vanhuuseläkehakemusten käsittelemisestä ja niistä päättämisestä tarkempien tietojen saamiseksi kunkin jäsenvaltion tilanteesta ja erityisesti siitä, missä kunkin jäsenvaltion järjestelmän ja menettelyjen kapeikot sijaitsevat, parhaita käytäntöjä koskevien tietojen jakamiseksi ja ideoiden kehittämiseksi siitä, kuinka käsittelyaikoja voitaisiin lyhentää ja ottaa käyttöön selkeitä viittauskohtia, joihin kukin jäsenvaltio voi verrata omaa suorituskykyään.(4) On näin ollen aiheellista vahvistaa laajat yhteiset puitteet eläkehakemuksista päättämistä koskevien tietojen keräämiselle. Toimivaltaisten viranomaisten olisi annettava tätä tarkoitusta varten täsmälliset suuntaviivat kansallisille laitoksille,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten (tai nimettyjen toimivaltaisten laitosten, jos jäsenvaltiossa on useita toimivaltaisia laitoksia) olisi huolehdittava tarvittavista toimista, joilla varmistetaan jäljempänä 6 kohdassa yksilöityjen tietojen kerääminen ja toimittaminen.2. Kyseiset tiedot olisi toimitettava kunkin vuoden toukokuussa ja marraskuussa asetuksen (ETY) N:o 574/72 117 artiklan c kohdassa säädetylle tekniselle toimikunnalle.3. Tiedonkeruun koordinoinnista vastaa teknisen toimikunnan sihteeristö, joka teknisen toimikunnan hyväksynnän saatuaan liittää tiedot kahdesti vuodessa laadittavaan edistymistä koskevaan raporttiin, jonka tekninen toimikunta toimittaa hallintotoimikunnalle.4. Tietoja kerätään ainakin ensimmäisessä vaiheessa ainoastaan vanhuuseläkkeistä, joiden hakijat asuvat toisessa jäsenvaltiossa. Tiedoista olisi käytävä ilmi seuraavaa:a) asuinjäsenvaltion käsittelevän laitoksen reagointiaika (eli aika, jonka kuluessa käsittelevä laitos ilmoittaa toimivaltaiselle laitokselle eläkehakemuksen jättämisestä toimivaltaiselle laitokselle). Tässä päätöksessä tarkoitetaan "käsittelevällä laitoksella" hakijan asuinjäsenvaltion laitosta, joka on vastuussa lomakkeen E 202 täyttämisestä. "Toimivaltaisella laitoksella" tarkoitetaan sen jäsenvaltion laitosta, johon täytetty lomake E 202 toimitetaan ja joka on vastuussa hakemuksen käsittelystä;b) käsittelyaika toimivaltaisessa laitoksessa (eli aika, jonka kuluessa toimivaltainen laitos antaa lopullisen päätöksen);c) kokonaiskäsittelyaika asianomaisissa kahdessa jäsenvaltiossa(1) (eli aika, jonka hakijan on odotettava lopullisen päätöksen antamista alkaen siitä ajankohdasta, jona hakemus jätettiin käsittelevälle laitokselle).5. Tiedot olisi aiheellista toimittaa toukokuussa ja marraskuussa, jotta kerätyt tiedot voidaan ottaa edistymistä koskeviin raportteihin, jotka tekninen toimikunta toimittaa hallintotoimikunnalle kahdesti vuodessa eli kesäkuussa ja joulukuussa. Viitekausi voisi kattaa edeltävät kuusi kuukautta. Tällöin toukokuussa toimitettavat tiedot koskisivat ajanjaksoa marraskuusta huhtikuuhun ja marraskuussa toimitettavat tiedot ajanjaksoa toukokuusta lokakuuhun.6. Kerätyistä tiedoista olisi käytävä ilmi seuraavaa:a) keskimääräinen, lyhin ja pisin aika, joka käsittelevältä laitokselta on kulunut edeltävien kuuden kuukauden aikana vanhuuseläkehakemusten lähettämiseen toimivaltaiselle laitokselle;b) keskimääräinen, lyhin ja pisin aika, joka toimivaltaiselta laitokselta on kulunut edeltävien kuuden kuukauden aikana lopullisen vanhuuseläkepäätöksen antamiseen tapauksissa, joissa hakija asuu muussa jäsenvaltiossa;c) toimivaltaisen laitoksen antama lyhyt selitys, jonka avulla tiedot voidaan asettaa yhteyksiinsä ja selvittää niihin hakemuksiin liittyviä seikkoja, joissa päätöksenteko on kestänyt lyhimpään tai pisimpään;d) toimivaltaisen laitoksen suppea selitys, jossa käsitellään esimerkiksi käytettyjä menetelmiä, mahdollisen otannan käyttöä, otannan kokoa, katetun ajanjakson pituutta ja tarkasteltujen tapausten lukumäärää.7. Tietoja aletaan kerätä mikäli mahdollista tammikuussa 2001, jotta ne voitaisiin toimittaa tekniselle toimikunnalle ensimmäisen kerran toukokuussa 2001.8. Kukin jäsenvaltio toimittaa tietonsa tekniselle toimikunnalle, jotta voidaan edistää kokemusten vaihtoa ja parhaiden käytänteiden tekemistä tunnetuiksi.9. Tietojen keräämisessä ja hyödyntämisessä käytettävää järjestelmää tarkastellaan kunkin vuoden lopussa ja tarvittaessa suositellaan parannuksia.10. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1. päivästä tammikuuta 2001 viiden vuoden ajan, minkä jälkeen sitä tarkastellaan uudelleen.Jean-Claude FillonHallintotoimikunnan puheenjohtaja(1) Saksan valtuuskunta katsoo kokonaiskäsittelyajan ratkaisevaksi ja pyytää jäsenvaltioita ilmoittamaan kokonaiskäsittelyajan suhteissa Saksan kanssa.


Avis juridique important

|

32001D0891

2001/891/EY: Päätös N:o 181, tehty 13 päivänä joulukuuta 2000, lähetettyihin työntekijöihin sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan työkomennukselle lähetettyjä työntekijöitä ja muussa kuin toimivaltaisessa valtiossa toimintaansa tilapäisesti harjoittavia itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevien säännösten tulkinnasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 329 , 14/12/2001 s. 0073 - 0077

Päätös N:o 181,tehty 13 päivänä joulukuuta 2000,lähetettyihin työntekijöihin sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan työkomennukselle lähetettyjä työntekijöitä ja muussa kuin toimivaltaisessa valtiossa toimintaansa tilapäisesti harjoittavia itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevien säännösten tulkinnasta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/891/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA, jokaottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 81 artiklan a alakohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia hallinnollisia kysymyksiä, jotka johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja myöhempien asetusten säännöksistä,sekä katsoo seuraavaa:(1) Olisi saatettava ajan tasalle 31 päivänä toukokuuta 1996 tehty päätös N:o 162.(2) Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdassa, 14 a artiklan 1 kohdassa ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään poikkeuksesta kyseisen asetuksen 13 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyyn yleiseen sääntöön. Näiden säännösten erityisenä tarkoituksena on edistää palvelujen vapaata tarjontaa niiden yritysten eduksi, jotka lähettävät työntekijöitä muuhun kuin sijoittautumisvaltioonsa, sekä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä. Säännöksillä pyritään tällä tavoin poistamaan esteitä, jotka saattavat haitata työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja samaten edistämään taloudellista vuorovaikutusta välttäen siihen liittyviä ja varsinkin työntekijöihin ja yrityksiin kohdistuvia hallinnollisia ongelmia.(3) Samoilla säännöksillä on tarkoitus säästää niin työntekijöitä kuin työnantajia ja sosiaaliturvalaitoksiakin hallinnollisilta vaikeuksilta, jotka aiheutuisivat kyseisen asetuksen 13 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdassa esitetyn yleisen säännön soveltamisesta, kun kyseessä on lyhytaikainen ammatin harjoittamisen jakso jossakin muussa jäsenvaltiossa tai jonkin muun jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella kuin sen jäsenvaltion, jossa yrityksellä on kotipaikka tai jonne se on sijoittautunut tai muu kuin se, jossa itsenäinen ammatinharjoittaja harjoittaa tavanomaisesti toimintaansa.(4) Olisi täsmennettävä 14 a artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisala ottaen huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö.(5) Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdassa, 14 a artiklan 1 kohdassa ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohdassa on kysymys poikkeuksista 13 artiklan 2 kohdan a, b, ja c alakohdassa esitettyyn yleiseen sääntöön.(6) Näiden säännösten soveltamisala olisi rajoitettava tarkemmin ja tämän vuoksi olisi lueteltava useita mahdollisesti esiintyviä erityistapauksia.(7) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön huomioon ottamiseksi ja yksinkertaistamisen vuoksi olisi laajennettava saman asetuksen 14 artiklan 1 kohdan tai 14 b artiklan 1 kohdan soveltamista tapauksiin, joissa työntekijä on otettu työhön jäsenvaltiossa, jossa yrityksellä on kotipaikka tai jonne se on sijoittautunut, siinä tarkoituksessa, että hänet lähetetään työhön toisen jäsenvaltion alueelle tai toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivalle alukselle.(8) Tältä osin ensimmäinen ratkaiseva edellytys kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan tai 14 b artiklan 1 kohdan soveltamiselle on kiinteän yhteyden olemassaolo työntekijän ja työntekijän palkanneen yrityksen välillä.(9) Työntekijän suojelu ja oikeusturva, johon työntekijä ja hänet vakuuttanut laitos ovat oikeutettuja, edellyttävät täyttä takuuta siitä, että työntekijän ja työnantajan välinen kiinteä yhteys säilyy koko komennuksen ajan.(10) Toinen ratkaiseva edellytys mainitun asetuksen 14 artiklan 1 kohdan tai 14 b artiklan 1 kohdan soveltamiselle on se, että yrityksellä on liittymiä sijoittautumisvaltioon. Näin ollen mahdollisuus lähettää työntekijä työkomennukselle olisi rajoitettava vain yrityksiin, jotka harjoittavat toimintaansa tavallisesti sen jäsenvaltion alueella, jonka lainsäädännön alaisena työkomennukselle lähetetty työntekijä pysyy. Tässä tarkoitettujen yritysten oletetaan olevan sellaisia, jotka harjoittavat tavanomaisesti merkittävää toimintaa sen jäsenvaltion alueella, johon ne ovat sijoittautuneet.(11) Olisi vältettävä työkomennusjakson kohtuuttomia pidennyksiä, jotka johtuvat toistuvista väliaikaisista keskeytyksistä.(12) Takuita kiinteän yhteyden säilymisestä ei ole, jos lähetetty työntekijä siirretään kolmannen yrityksen käyttöön.(13) Hallinnollisia vaikeuksia, joita 14 artiklan 1 kohdalla pyritään välttämään, ilmenee, jos työntekijä, jonka johonkin jäsenvaltioon sijoittautunut yritys palkkaa lähettääkseen hänet työhön johonkin toiseen jäsenvaltioon, kuului aikaisemmin jonkin kolmannen jäsenvaltion tai kolmannen valtion lainsäädännön alaisuuteen ja varsinkin jos hän aikaisemmin kuului sen jäsenvaltion lainsäädännön alaisuuteen, jonne hänet lähetetään työhön. Tällöin ei otettaisi huomioon 14 artiklan 1 kohdan tavoitetta, mikä koskee myös 14 b artiklan 1 kohtaa soveltuvin osin.(14) Työkomennusjakson aikana on tarpeen voida valvoa kaikin tavoin erityisesti maksujen suorittamista ja kiinteän yhteyden säilymistä, jotta voidaan välttää edellä mainittujen säännösten vastainen menettely ja varmistaa riittävä tiedottaminen hallinnollisille elimille, työnantajille ja työntekijöille.(15) Työntekijöille ja työnantajille on asianmukaisesti tiedotettava edellytyksistä, jotka on täytettävä, jotta lähetetty työntekijä pysyy kotivaltion lainsäädännön alaisena.(16) Todistuksella (lomake E 101) voi olla taannehtiva vaikutus, vaikka todistus olisikin mieluiten annettava etukäteen.(17) Olisi täsmennettävä asetuksen (ETY) N:o 574/72 11 ja 11 a artiklassa tarkoitetun kyseisen todistuksen (lomake E 101) oikeusvaikutukset ja näin ollen laitosten välistä yhteistyötä koskeva velvoite pääpiirteissään.(18) Yritysten ja työntekijöiden tilanteen arviointi ja valvonta on annettava sosiaaliturvalaitosten tehtäväksi. Tällöin on sovellettava asianmukaisia takuita, jotta ei haitata palvelujen vapaata tarjontaa eikä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta.(19) Perustamissopimuksen 10 artiklassa esitetystä vilpittömän yhteistyön periaatteesta johtuu toimivaltaisille laitoksille erinäisiä velvoitteita, jotka koskevat 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan sekä 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan säännöksien täytäntöönpanoa. Lisäksi on aiheellista täsmentää hallintotoimikunnan tehtävät kyseisen periaatteen täytäntöönpanon edistämiseksi.(20) Olisi täsmennettävä hallintotoimikunnan tehtävä ja menettely jätettäessä asia hallintotoimikunnan käsiteltäväksi tapauksissa, jossa hallintotoimikuntaa pyydetään yhteensovittamaan sovellettavaa lainsäädäntöä koskevia laitosten eriäviä näkökantoja.Hallintotoimikunta käsittelee asiaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 80 artiklan 3 kohdassa säädetyin edellytyksin,ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:1. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohtaa ja 14 b artiklan 1 kohtaa sovelletaan työntekijään, joka kuuluu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön alaisuuteen (kotivaltio) ja joka harjoittaa palkallista toimintaa yrityksen palveluksessa ja jonka tämä yritys lähettää toiseen jäsenvaltioon (työskentelyvaltio) työn suorittamiseksi yrityksen lukuun.Työtä pidetään kotivaltion yrityksen lukuun suoritettuna, mikäli vahvistetaan, että työ suoritetaan tälle yritykselle ja että työntekijän ja hänet toiseen valtioon työhön lähettäneen yrityksen välillä on kiinteä yhteys.Sen määrittämiseksi, onko tällainen kiinteä yhteys olemassa ja olettaen, että työntekijä kuuluu edelleen lähettävän yrityksen määräysvaltaan, on otettava huomioon joukko tekijöitä, erityisesti vastuu työhön ottamisesta, työsopimuksesta ja erottamisesta ja valta määrätä työn luonteesta.2. Asetuksen 14 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että työntekijä on toiminut itsenäisenä ammatinharjoittajana sijoittautumisvaltionsa alueella ennen työskentelyään sen valtion alueella, jossa hän harjoittaa ammatillista toimintaa. Tästä velvoitteesta johtuu, että työntekijän on harjoitettava tietyn aikaa merkittävää toimintaa valtiossa, johon hän on asettautunut, ennen siirtymistään toiseen valtioon suorittamaan palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tehtäviä, joiden sisällön ja keston on oltava ennalta määriteltyjä ja joiden todenperäisyys kyettävä osoittamaan esittämällä asianomaiset sopimukset.Samoin sinä aikana, jona kyseinen henkilö suorittaa työtä toisen jäsenvaltion alueella, hänen on sijoittautumisvaltiossaan täytettävä edellytykset jatkaa palattuaan ammatillista toimintaansa. Tätä tarkoitusta varten hänen on pidettävä yllä sijoittautumisvaltiossaan toiminnan harjoittamiseen tämän valtion lainsäädännön mukaisesti tarvittavia järjestelyitä, joihin kuuluu esimerkiksi toimitilojen käyttäminen, maksujen suorittaminen sosiaaliturvajärjestelmään, verojen maksaminen, toimiluvan ja arvonlisäveronumeron säilyttäminen tai kauppakamarin ja alan järjestöjen jäsenyys.3. Tämän päätöksen 1 kohdassa annettujen määräysten mukaisesti 14 artiklan 1 kohtaa ja 14 b artiklan 1 kohtaa sovelletaan edelleen erityisesti seuraavin edellytyksin:a) Vakituisen henkilökunnan lähettäminen työhön toiseen valtioonMikäli työntekijä, jonka kotivaltion yritys on lähettänyt työhön työskentelyvaltion yritykseen, työskentelee myös yhdessä tai useammassa muussa yrityksessä samassa työskentelyvaltiossa, kuitenkin niin, että hän harjoittaa toimintaa edelleen hänet lähettäneen yrityksen lukuun; tämä voi tulla kyseeseen erityisesti, jos yritys on lähettänyt työntekijän toiseen jäsenvaltioon, jotta hän työskentelisi siellä perättäisesti tai samanaikaisesti kahdessa tai useammassa yrityksessä, jotka sijaitsevat samassa jäsenvaltiossa.b) Toiseen valtioon työhön lähettämistä varten palkatun henkilökunnan lähettäminen työhön toiseen valtioonMikäli asetuksen (ETY) N:o 1408/71 säännösten mukaisesti jonkin jäsenvaltion lainsäädännön alaisuuteen kuuluva työntekijä palkataan siihen jäsenvaltioon, jossa yrityksellä on kotipaikka tai jonne se on sijoittautunut sitä varten, että hänet lähetetään työhön toiseen valtioon kyseisen yrityksen lukuun joko toisen jäsenvaltion alueelle tai toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivalle alukselle, sillä edellytyksellä, että:i) tämän yrityksen ja työntekijän välillä säilyy kiinteä yhteys komennusjakson ajan; jaii) tämä yritys harjoittaa tavallisesti toimintaansa ensimmäisen jäsenvaltion alueella, eli yritys harjoittaa tavanomaisesti merkittävää toimintaa ensimmäisen jäsenvaltion alueella.Jotta tarvittaessa tai epäselvässä tilanteessa voidaan määrittää, harjoittaako tilapäistä työvoimaa välittävä yritys tavanomaisesti merkittävää toimintaa sen jäsenvaltion alueella, jonne se on sijoittautunut, tämän jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tutkittava kaikki ne arviointiperusteet, jotka ovat tyypillisiä tämän yrityksen harjoittamalle toiminnalle. Näihin arviointiperusteisiin kuuluvat muun muassa yrityksen kotipaikka ja sen hallinnollinen keskus, sijoittautumisvaltiossa ja toisessa jäsenvaltiossa työskentelevän hallintohenkilökunnan määrä, paikka, jossa työkomennukselle lähetetyt työntekijät on otettu palvelukseen, ja paikka, jossa on tehty suurin osa sopimuksista asiakkaiden kanssa, lainsäädäntö, jota sovelletaan toisaalta yrityksen työntekijöidensä kanssa tekemiin sopimuksiin ja toisaalta sen asiakkaidensa kanssa tekemiin sopimuksiin, sekä riittävän tyypillisenä ajanjaksona toteutettu liikevaihto kussakin asiaan liittyvässä jäsenvaltiossa. Tämä luettelo ei ole tyhjentävä, koska arviointiperusteet on valittava erikseen kunkin tapauksen edellyttämällä tavalla ja otettava huomioon yrityksen sijoittautumisvaltiossaan harjoittaman toiminnan todellinen luonne.Jäsenvaltioon sijoittautunut etenkään sellainen yritys, joka lähettää työntekijöitä toisen jäsenvaltion alueelle ja joka harjoittaa ensin mainitussa valtiossa vain sisäiseen hallintoon liittyviä tehtäviä, ei saisi vedota asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohtaan.c) Työskentelyvaltion yrityksessä olevan työntekijän toiminnan väliaikainen keskeytyminen ei keskeytä komennusta 14 artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan mukaisesti.4. Edellä mainittuja 14 artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta tai niiden soveltaminen keskeytetään erityisesti:a) jos yritys, johon työntekijä on lähetettynä, siirtää työntekijän toisen yrityksen käyttöön siinä jäsenvaltiossa, jossa yritys sijaitsee;b) jos toiseen jäsenvaltioon lähetetty työntekijä siirretään toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan toisen yrityksen käyttöön;c) jos työntekijä on palkattu yhdessä jäsenvaltiossa, jotta toisessa jäsenvaltiossa sijaitseva yritys lähettäisi hänet kolmannessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan yritykseen.5. a) Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka lainsäädännön alaisena palkattu työntekijä säilyy edellä mainittujen 14 artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan mukaisesti tässä päätöksessä tarkoitetuissa tapauksissa, on tiedotettava asianmukaisesti työnantajalle ja työntekijälle, joita asia koskee, niistä edellytyksistä, joita vaaditaan työntekijän säilymiseksi sen lainsäädännön alaisena. Työnantajalle on ilmoitettava koko komennusjakson ajan kestävästä mahdollisuudesta valvontaan, jolla varmistetaan, että komennus ei ole keskeytynyt. Valvonta voidaan kohdistaa erityisesti siihen, onko pakolliset maksut suoritettu ja onko työnantajan ja työntekijän välinen kiinteä yhteys säilynyt.Sijoittautumisvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka lainsäädännön alaisena itsenäinen ammatinharjoittaja säilyy mainitun 14 a artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 2 kohdan mukaisesti, on tiedotettava itsenäiselle ammatinharjoittajalle asianmukaisesti niistä edellytyksistä, joita vaaditaan tämän säilymiseksi sen lainsäädännön alaisena. Asianomaiselle on ilmoitettava koko sen ajan, jona tilapäistä ammatillista toimintaa harjoitetaan muussa kuin sijoittautumisvaltiossa, kestävästä mahdollisuudesta valvontaan, jolla varmistetaan, että tämän toiminnan edellytykset ovat entisellään. Tämä valvonta voi kohdistua vakuutusmaksujen suorittamiseen ja sellaisten perusrakenteiden ylläpitoon, jotka ovat tarpeen asianomaisen toiminnan jatkumiselle sijoittautumisvaltiossa.b) Lisäksi komennustyöntekijän ja hänen työnantajansa on ilmoitettava kotivaltion toimivaltaiselle laitokselle kaikista komennuksen aikana tapahtuvista muutoksista, erityisesti:- jos haettua komennusta ei lopulta suoriteta tai jos komennuksen haettua pidennystä ei lopulta suoriteta,- jos toiminta keskeytyy muussa kuin tämän päätöksen 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa- jos työnantaja on lähettänyt komennustyöntekijän johonkin toiseen yritykseen kotijäsenvaltiossa, erityisesti yritysfuusion tai yrityksen siirron yhteydessä.c) Kotivaltion toimivaltaisen laitoksen on ilmoitettava työskentelyvaltion laitokselle tarvittaessa sen pyynnöstä tämän kohdan b alakohdassa mainitut tiedot.d) Kotivaltion ja työskentelyvaltion toimivaltaisten laitosten on toimittava yhteistyössä edellä mainitun valvonnan täytäntöönpanemiseksi sekä silloin, kun on epäselvyyttä siitä, voidaanko soveltaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaa, 14 a artiklan 1 kohtaa ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohtaa.6. Lomake E 101 olisi mieluiten annettava ennen kyseisen kauden alkamista; lomake voidaan kuitenkin antaa kyseisen kauden aikana tai jopa sen päätyttyä, jolloin sillä voi olla taannehtiva vaikutus.7. Tässä päätöksessä edellä 5 kohdan d alakohdassa mainittu yhteistyötä koskeva velvollisuus edellyttää lisäksi seuraavaa:a) Kotijäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen on arvioitava oikein asiaan liittyviä tosiseikkoja asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan ja 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 11 ja 11 a artiklan soveltamiseksi ja näin ollen taattava, että lomakkeeseen E 101 on tehty täydelliset merkinnät.b) Työskentelyvaltion ja jokaisen muun jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen on katsottava, että lomake E 101 sitoo niitä niin kauan kuin kotivaltion toimivaltainen laitos ei ole peruuttanut tai mitätöinyt kyseistä lomaketta.c) Lähettävän valtion toimivaltaisen laitoksen on tarkasteltava uudelleen todistuksen antamisen perustelujen riittävyyttä ja tarpeen vaatiessa peruutettava todistus, jos työskentelyvaltion toimivaltainen laitos esittää epäilyksiä kyseisen todistuksen perustana olevien tosiseikkojen paikkansapitävyydestä.8. Sosiaaliturvalaitokset arvioivat ja tarkastavat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan sekä 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvat tilanteet ja antavat yrityksille ja asianomaisille työntekijöille kaikki asianmukaiset takuut siitä, että palvelujen tarjonnan vapautta tai työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ei haitata. Valitut arviointiperusteet on määriteltävä objektiivisesti, saatettava asianosaisten tietoon, ja niitä on sovellettava johdonmukaisesti ja yhtäpitävästi samanlaisissa tai verrannollisissa tilanteissa. Näin on varsinkin silloin, kun arviointiperusteita käytetään sen määrittämiseen, harjoittaako yritys tavanomaisesti merkittävää toimintaa jäsenvaltion alueella, säilyykö työntekijän ja yrityksen välillä kiinteä yhteys tai pitääkö itsenäinen ammatinharjoittaja valtiossa yllä toimintansa harjoittamiseen tarvittavia perusrakenteita.9. Jos yksimielisyyteen ei päästä, jokainen asianosainen toimivaltainen laitos voi toimittaa hallituksensa edustajan välityksellä muistion, jota käsitellään tapauksessa sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien eriävien näkökantojen yhteensovittamiseksi ensimmäisessä sellaisessa kokouksessa, joka pidetään kaksikymmentä päivää muistion toimittamisen jälkeen.10. Hallintotoimikunta edistää jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyötä 14 artiklan 1 kohdan, 14 a artiklan 1 kohdan sekä 14 b artiklan 1 ja 2 kohdan säännösten täytäntöönpanossa helpottamalla sellaisten tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen seurantaa ja vaihtoa, jotka koskevat yritysten ja työntekijöiden tilanteisiin sovellettavien arviointiperusteiden vahvistamista ja vertailua sekä käyttöön otettuja valvontatoimenpiteitä. Tämän johdosta hallintotoimikunta laatii vaiheittain hallinnon, yritysten ja työntekijöiden käyttöön tarkoitetun käytänneoppaan, jossa käsitellään palkattujen työntekijöiden lähettämistä työkomennukselle ja itsenäisten ammatinharjoittajien tilapäistä toimintaa muussa kuin sijoittautumisvaltiossa.11. Tätä päätöstä, joka korvaa 31 päivänä toukokuuta 1996 annetun päätöksen N:o 162, sovelletaan sen julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä.Hallintotoimikunnan puheenjohtajaJean-Claude Fillon


Avis juridique important

|

31994D0557

94/557/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1994, Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja tekemään yleissopimus Eurooppa-koulujen perussäännöstä

Virallinen lehti nro L 212 , 17/08/1994 s. 0001 - 0002 Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0081  Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0081

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 17 päivänä kesäkuuta 1994,Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja tekemään yleissopimus Eurooppa-koulujen perussäännöstä (94/557/EY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisöt pyrkivät turvaamaan yhtenäisen koulutuksen henkilökuntansa lapsille Eurooppa-kouluissa taatakseen yhteisön toimielinten moitteettoman toiminnan ja helpottaakseen niiden tehtävien suorittamista; tämän vuoksi alkuperäiset jäsenvaltiot ovat 12 päivänä huhtikuuta 1957 allekirjoittaneet yleissopimuksen Eurooppa-koulujen perussäännöstä,neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet opetusministerit ovat 31 päivänä toukokuuta 1990 pyytäneet, että laadittaisiin ehdotus uudeksi yleissopimukseksi Eurooppa-kouluista, jotta näiden koulujen toimintaa tehostettaisiin ja yhteisöjen merkitys siinä tunnustettaisiin paremminyhteisöjen osallistuminen kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanoon on tarpeen Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi,Euroopan yhteisö ja Euroopan atomienergiayhteisö osallistuvat tähän täytäntöönpanoon käyttäen yleissopimuksessa vahvistettuihin sääntöihin perustuvaa ja tulevissa tämän yleissopimuksen mukaisissa säädöksissä sille annettavaa toimivaltaa,on näin ollen tarpeen, että Euroopan yhteisöt tekevät kyseisen yleissopimuksen, japerustamissopimuksissa määrätään tämän päätöksen tekemiseksi tarvittavasta toimivallasta ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 235 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 203 artiklassa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön nimissä Eurooppa-koulujen perussääntöä koskeva yleissopimus.Yleissopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö tai henkilöt, jolla on tai joilla on valtuudet allekirjoittaa yleissopimus Euroopan yhteisöä ja Euroopan atomienergiayhteisöä sitovasti, sekä nimetä henkilö, jolla on valtuudet tallettaa hyväksymiskirja yleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti.Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 1994.Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Th. MIKROUTSIKOS() EYVL N:o C 93, 2.4.1993, s. 1() EYVL N:o C 128, 9.5.1994


Avis juridique important

|

31998D0017

98/17/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1997, Euroopan yhteisön ja toisaalta Barbadosin, Belizen, Kongon tasavallan, Fidzin, Guyanan yhteistoiminnallisen tasavallan, Norsunluurannikon tasavallan, Jamaikan, Kenian tasavallan, Madagaskarin tasavallan, Malawin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Surinamin tasavallan, Saint-Christopherin ja Nevisin, Swazimaan kuningaskunnan, Tansanian yhdistyneen tasavallan, Trinidadin ja Tobagon tasavallan, Ugandan tasavallan, Sambian tasavallan ja Zimbabwen tasavallan sekä toisaalta Intian tasavallan välisten ruokosokeriin toimitusjaksolla 1996/1997 sovellettavia takuuhintoja koskevien sopimusten tekemisestä kirjeenvaihtona

Virallinen lehti nro L 007 , 13/01/1998 s. 0027 - 0027

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä huhtikuuta 1997,Euroopan yhteisön ja toisaalta Barbadosin, Belizen, Kongon tasavallan, Fid Ozin, Guyanan yhteistoiminnallisen tasavallan, Norsunluurannikon tasavallan, Jamaikan, Kenian tasavallan, Madagaskarin tasavallan, Malawin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Surinamin tasavallan, Saint-Christopherin ja Nevisin, Swazimaan kuningaskunnan, Tansanian yhdistyneen tasavallan, Trinidadin ja Tobagon tasavallan, Ugandan tasavallan, Sambian tasavallan ja Zimbabwen tasavallan sekä toisaalta Intian tasavallan välisten ruokosokeriin toimitusjaksolla 1996/1997 sovellettavia takuuhintoja koskevien sopimusten tekemisestä kirjeenvaihtona (98/17/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäneljännen AKT-ETY Lomén yleissopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 8 (1) sekä Euroopan talousyhteisön ja Intian tasavallan välisen sokeria koskevan sopimuksen (2) 1 artiklan 2 kohdan mukaan kyseinen pöytäkirja ja sopimus pannaan täytäntöön sokerin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti, jaon aiheellista hyväksyä Euroopan yhteisön sekä toisaalta pöytäkirjassa mainittujen valtioiden ja toisaalta Intian tasavallan väliset ruokosokeriin toimitusjaksolla 1996/1997 sovellettavista takuuhinnoista kirjeenvaihtona tehdyt sopimukset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja toisaalta Barbadosin, Belizen, Kongon tasavallan, Fid Ozin, Guyanan yhteistoiminnallisen tasavallan, Norsunluurannikon tasavallan, Jamaikan, Kenian tasavallan, Madagaskarin tasavallan, Malawin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Surinamin tasavallan, Saint-Christopherin ja Nevisin, Swazimaan kuningaskunnan, Tansanian yhdistyneen tasavallan, Trinidadin ja Tobagon tasavallan, Ugandan tasavallan, Sambian tasavallan ja Zimbabwen tasavallan sekä toisaalta Intian tasavallan väliset ruokosokeriin toimitusjaksolla 1996/1997 sovellettavista takuuhinnoista kirjeenvaihtona tehdyt sopimukset.Sopimustekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa 1 artiklassa tarkoitetut sopimukset yhteisöä sitovasti.3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1997.Neuvoston puolestaJ. VAN AARTSENPuheenjohtaja(1) EYVL L 229, 17.8.1991, s. 216(2) EYVL L 190, 22.7.1975, s. 35


title: 2009/434/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä toukokuuta 2009 , maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrästä 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautumisesta eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävästä vähimmäismäärästä tehdyn päätöksen 2006/493/EY muuttamisesta

text:
               9.6.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 144/25

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 25 päivänä toukokuuta 2009,
   maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrästä 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautumisesta eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävästä vähimmäismäärästä tehdyn päätöksen 2006/493/EY muuttamisesta
   (2009/434/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (1) ja erityisesti sen 69 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksessä 2006/493/EY (2) säädetään maaseudun kehittämiseen myönnettävän yhteisön tuen määrästä 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalla kaudella, sen jakautumisesta eri vuosille ja lähentymistavoitealueille keskitettävästä vähimmäismäärästä.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11 ja 12 päivänä joulukuuta 2008 pidetyssä kokouksessaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, joka käsittää sellaisten ensisijaisten toimien käynnistämisen, joilla on tarkoitus nopeuttaa jäsenvaltioiden talouksien mukauttamista tämänhetkisiin haasteisiin.

               (3)

               Euroopan talouden elvytyssuunnitelma perustuu elvytystoimiin, joiden kokonaismäärä on noin 1,5 prosenttia Euroopan unionin BKT:stä eli noin 200 miljardia euroa. Tästä määrästä 1 020 miljoonaa euroa olisi asetettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) välityksellä kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön laajakaistainternetyhteyksien kehittämiseksi maaseutualueilla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a–f alakohdassa säädettyihin toimintalinjoihin liittyvien toimien tehostamiseksi. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat julistuksen hankkeiden rahoittamisesta energian ja laajakaistainternetin sekä yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastuksen” aloilla osana Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (3), jonka mukaan vuonna 2009 olisi oltava käytettävissä 600 miljoonaa euroa, ja 420 miljoonaa euroa olisi turvattava korvausmekanismilla vuoden 2010 yhteisön talousarviomenettelyä koskevassa neuvottelussa ja sen olisi oltava käytettävissä vuonna 2010.

               (4)

               Päätöstä 2006/493/EY olisi sen vuoksi muutettava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 2006/493/EY liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.
   2 artikla
   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. ŠEBESTA

      (1)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.

      (2)  EUVL L 195, 15.7.2006, s. 22.

      (3)  EUVL C 108, 12.5.2009, s. 1.

      LIITE

            ”LIITE

               Vuosien 2007–2013 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä (vuoden 2004 kiinteinä hintoina), sen jakautuminen eri vuosille sekä lähentymistavoitealueille keskitettävä vähimmäismäärä (1)

                        Euroa (vuoden 2004 hintoina) (2)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Yhteensä

                        EU-25:n sekä Bulgarian ja Romanian kokonaismäärä

                        9 325 497 783

                        10 788 767 263

                        11 058 446 242

                        10 651 531 634

                        9 824 886 713

                        9 588 187 168

                        9 356 225 581

                        70 593 542 384

                        Lähentymistavoitealueille varattu vähimmäismäärä

                        27 676 975 284

               Vuosien 2007–2013 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä (käypinä hintoina), sen jakautuminen eri vuosille sekä lähentymistavoitealueille keskitettävä vähimmäismäärä (3)

                        Euroa (käypinä hintoina) (4)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Yhteensä

                        EU-25:n sekä Bulgarian ja Romanian kokonaismäärä

                        9 896 292 851

                        11 678 108 653

                        12 209 418 209

                        11 995 354 634

                        11 285 706 554

                        11 234 089 442

                        11 181 555 662

                        79 480 526 005

                        Lähentymistavoitealueille varattu vähimmäismäärä

                        31 232 644 963

         (1)  Ennen yhteisen maatalouspolitiikan markkinamenojen ja suorien tukien mukauttamista ja muita siirtoja maaseudun kehittämiseen.

         (2)  Määrät on pyöristetty lähimpään euroon.

         (3)  Ennen yhteisen maatalouspolitiikan markkinamenojen ja suorien tukien mukauttamista ja muita siirtoja maaseudun kehittämiseen.

         (4)  Määrät on pyöristetty lähimpään euroon.”


title: 2012/87/EU: Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012 , alueiden komitean espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               15.2.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 41/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,
   alueiden komitean espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2012/87/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

               (2)

               Alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Cristina Elena TENIENTE SÁNCHEZin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015 varajäseneksi:

               —

               María Isabel NIETO FERNÁNDEZ, Secretaria Técnica de Acción Exterior de la Junta de Extremadura.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ANTORINI

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: 2006/245/EY: Neuvoston päätös, tehty  27 päivänä helmikuuta 2006 , pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta sopimukseen sopimuspuolina niiden Euroopan unioniin liittymisen nojalla

text:
               28.3.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 89/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 27 päivänä helmikuuta 2006,
   pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta sopimukseen sopimuspuolina niiden Euroopan unioniin liittymisen nojalla
   (2006/245/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon vuoden 2003 liittymissopimuksen liitteenä olevan liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission saatua valtuudet 5 päivänä toukokuuta 2003, neuvottelut Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen liittyvästä pöytäkirjasta, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta sopimukseen sopimuspuolina niiden Euroopan unioniin liittymisen nojalla, on saatu päätökseen.

               (2)

               Neuvoston 26 päivänä lokakuuta 2004 tekemän päätöksen mukaisesti ja ennen tämän pöytäkirjan myöhempänä ajankohtana tapahtuvaa lopullista tekemistä pöytäkirja allekirjoitettiin Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 26 päivänä lokakuuta 2004.

               (3)

               Olisi hyväksyttävä kyseinen pöytäkirja,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen liittyvä pöytäkirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta sopimukseen sopimuspuolina niiden Euroopan unioniin liittymisen nojalla.
   Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 6 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen (2).

      Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         U. PLASSNIK

      (1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 89/30

         Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen liitettävä
   PÖYTÄKIRJA
   Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta, niiden Euroopan unioniin liittymisen nojalla, sopimuspuolina kyseiseen sopimukseen
   BELGIAN KUNINGASKUNTA,
   TŠEKIN TASAVALTA,
   TANSKAN KUNINGASKUNTA,
   SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
   VIRON TASAVALTA,
   HELLEENIEN TASAVALTA,
   ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
   RANSKAN TASAVALTA,
   IRLANTI,
   ITALIAN TASAVALTA,
   KYPROKSEN TASAVALTA,
   LATVIAN TASAVALTA,
   LIETTUAN TASAVALTA,
   LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
   UNKARIN TASAVALTA,
   MALTAN TASAVALTA,
   ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
   ITÄVALLAN TASAVALTA,
   PUOLAN TASAVALTA,
   PORTUGALIN TASAVALTA,
   SLOVENIAN TASAVALTA,
   SLOVAKIAN TASAVALTA,
   SUOMEN TASAVALTA,
   RUOTSIN KUNINGASKUNTA JA
   ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
   jäljempänä ’jäsenvaltiot’ joita Euroopan unionin neuvosto edustaa, ja
   EUROOPAN YHTEISÖ, jota Euroopan unionin neuvosto myös edustaa,
   sekä
   SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’,
   jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
   OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton 21 päivänä kesäkuuta 1999 allekirjoittaman sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, joka tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002,
   OTTAVAT HUOMIOON Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan, jäljempänä ’uudet jäsenvaltiot’, liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004,
   KATSOVAT, ETTÄ uusista jäsenvaltioista tulee sopimuksen sopimuspuolia,
   KATSOVAT, ETTÄ liittymisasiakirjassa Euroopan unionin neuvostolle annetaan valtuudet tehdä jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirja uusien jäsenvaltioiden liittymisestä sopimukseen,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Uusista jäsenvaltioista tulee sopimuksen sopimuspuolia.
   2.   Tämän pöytäkirjan tultua voimaan sopimuksen määräykset sitovat sekä muita jäsenvaltioita että sopimuksen nykyisiä sopimuspuolia tässä pöytäkirjassa vahvistetuin ehdoin.
   2 artikla
   Varsinaiseen sopimusosaan ja sen liitteeseen I tehdään seuraavat mukautukset:

               a)

               Korvataan sopimuksen sopimuspuolten luettelo seuraavasti:
               ”Euroopan yhteisö,
               Belgian kuningaskunta,
               Tšekin tasavalta,
               Tanskan kuningaskunta,
               Saksan liittotasavalta,
               Viron tasavalta,
               Helleenien tasavalta,
               Espanjan kuningaskunta,
               Ranskan tasavalta,
               Irlanti,
               Italian tasavalta,
               Kyproksen tasavalta,
               Latvian tasavalta,
               Liettuan tasavalta,
               Luxemburgin suurherttuakunta,
               Unkarin tasavalta,
               Maltan tasavalta,
               Alankomaiden kuningaskunta,
               Itävallan tasavalta,
               Puolan tasavalta,
               Portugalin tasavalta,
               Slovenian tasavalta,
               Slovakian tasavalta,
               Suomen tasavalta,
               Ruotsin kuningaskunta ja
               Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta
               sekä
               Sveitsin valaliitto”.

               b)

               Sopimuksen 10 artiklassa lisätään 1a, 2a, 3a, 4a, 4b ja 5a kohdat vastaavien 1, 2, 3, 4 ja 5 kohtien loppuun:
               ”1a.   Sveitsi voi jatkaa määrällisten rajoitusten soveltamista 31 päivään toukokuuta 2007 asti Sveitsissä palkkatyöntekijöinä ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan kansalaisiin kahden seuraavan oleskeluluokan osalta: yli neljä kuukautta mutta alle vuoden kestävät oleskelut ja vähintään vuoden kestävät oleskelut. Alle neljä kuukautta kestävään oleskeluun ei sovelleta määrällisiä rajoituksia.
               Sekakomitea tarkastelee uusien jäsenvaltioiden kansalaisiin sovellettavan siirtymäkauden toimivuutta Sveitsin toimittaman kertomuksen pohjalta ennen edellä mainitun jakson päättymistä. Tarkastelun päätyttyä, viimeistään edellä mainitun jakson lopussa, Sveitsi ilmoittaa sekakomitealle, aikooko se jatkaa määrällisten rajoitusten soveltamista Sveitsissä palkkatyöntekijöinä työskenteleviin henkilöihin. Sveitsi voi jatkaa mainittuja toimenpiteitä 31 päivään toukokuuta 2009. Siirtymäkausi päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007, jos mainittua ilmoitusta ei tehdä.
               Tässä kohdassa määritellyn siirtymäkauden lopussa kaikki Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan kansalaisiin sovellettavat määrälliset rajoitukset kumotaan. Asianomaisilla jäsenvaltioilla on oikeus soveltaa samoja määrällisiä rajoituksia Sveitsin kansalaisiin samoina ajanjaksoina.”
               ”2a.   Sveitsi ja Tšekin tasavalta, Viron tasavalta, Latvian tasavalta, Liettuan tasavalta, Unkarin tasavalta, Puolan tasavalta, Slovenian tasavalta ja Slovakian tasavalta voivat jatkaa niiden alueella työskentelevien toisen sopimuspuolen työntekijöiden osalta tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuuden sekä toisen sopimuspuolen kansalaisiin sovellettavien palkka- ja työehtojen tarkastamista 31 päivään toukokuuta 2007 saakka. Samoja tarkastuksia voidaan jatkaa niiden henkilöiden osalta, jotka tuottavat palveluja seuraavilla neljällä alalla: puutarhanhoitopalvelut, rakennusala ja siihen liittyvät alat, turvatoimet, teollisuussiivous (NACE (1) koodit 01.41; 45.1–4; 74.60; 74.70), joihin viitataan sopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa. Edellä 1a kohdassa sekä 2a, 3a ja 4a kohdassa mainittuina siirtymäkausina Sveitsi suosii työmarkkinoilleen pääsyssä työntekijöitä, jotka ovat uusien jäsenvaltioiden kansalaisia EU:n ja EFTAn ulkopuolisten maiden kansalaisten sijasta. Tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuuden tarkastamista ei sovelleta sellaisten palvelujen tarjoajiin, jotka on vapautettu sopimuspuolten välistä palvelujen tarjoamista koskevalla erityissopimuksella (mukaan luettuina julkisten hankintojen alasta tehdyn sopimuksen palvelujen tarjoamista koskevat määräykset). Samalla ajanjaksolla voidaan säilyttää kelpoisuusvaatimukset alle neljän kuukauden oleskelun sallivien oleskelulupien osalta (2) ja niiden henkilöiden osalta, jotka tuottavat palveluja edellä tässä pöytäkirjassa ja sopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa mainituilla aloilla.
               Sekakomitea tarkastelee tässä kohdassa käsiteltyjen siirtymätoimenpiteiden toimivuutta jonkin niitä toteuttavan sopimuspuolen laatiman kertomuksen pohjalta ennen 31 päivää toukokuuta 2007. Tarkastelun päätyttyä, viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2007, tässä kohdassa määritellyt siirtymätoimenpiteet toteuttanut sopimuspuoli, joka on ilmoittanut sekakomitealle aikomuksestaan jatkaa siirtymätoimenpiteiden toteuttamista, voi tehdä niin 31 päivään toukokuuta 2009 saakka. Siirtymäkausi päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007, jos mainittua ilmoitusta ei tehdä.
               Tässä kohdassa määritellyn siirtymäkauden päättyessä kaikki rajoitukset, jotka tässä kohdassa on mainittu, kumotaan.
               ”3a.   Tämän pöytäkirjan tultua voimaan ja ennen 1a kohdassa mainitun ajanjakson päättymistä Sveitsi varaa vuosittain (suhteessa kuluneeseen aikaan) sen kolmansille maille varatusta kiintiöstä vähimmäismäärän uusia oleskelulupia (3). Sveitsissä palkkatyöntekijöinä ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan kansalaisille seuraavan aikataulun mukaisesti:

                           Luvan päättymispäivä

                           Vähintään vuoden voimassa olevien lupien määrä

                           Yli neljä kuukautta mutta alle vuoden voimassa olevien lupien määrä

                           31. toukokuuta 2005

                           900

                           9 000

                           31. toukokuuta 2006

                           1 300

                           12 400

                           31. toukokuuta 2007

                           1 700

                           15 800

                           31. toukokuuta 2008

                           2 200

                           19 200

                           31. toukokuuta 2009

                           2 600

                           22 600

                     ”4a.   Tämän pöytäkirjan 1a kohdassa ja tässä kohdassa mainitun ajanjakson päättyessä sovelletaan enintään 12 vuotta sopimuksen voimaantulosta sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan määräyksiä.
               Jos Sveitsin tai jonkin siirtymätoimenpiteitä toteuttaneen uuden jäsenvaltion työmarkkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, ne ilmoittavat niistä sekakomitealle 31 päivään toukokuuta 2009 mennessä. Tässä tapauksessa ilmoituksen tehnyt maa voi jatkaa 1a, 2a ja 3a kohdassa kuvattujen menettelyjen soveltamista omalla alueellaan työskenteleviin työntekijöihin 30 päivään huhtikuuta 2011 saakka. Tällaisessa tapauksessa 1a kohdassa mainittu vuosittain myönnettävien oleskelulupien määrä on seuraava:

                           Luvan päättymispäivä

                           Vähintään vuoden voimassa olevien lupien määrä

                           Yli neljä kuukautta mutta alle vuoden voimassa olevien lupien määrä

                           31. toukokuuta 2010

                           2 800

                           26 000

                           30. huhtikuuta 2011

                           3 000

                           29 000”

                     ”4b.   Jos Maltassa vallitsee tai on ennakoitavissa sellainen työmarkkinoiden häiriötilanne, että jollakin alueella tai jossakin ammatissa syntyy elintasoa ja työllisyyttä uhkaava vakava vaara, ja se päättää ottaa käyttöön liittymissopimuksen liitteessä XI olevan 2 jakson ’Henkilöiden vapaa liikkuvuus’ säännösten mukaiset rajoittavat toimenpiteet muita EU:n jäsenvaltioita vastaan, se voi soveltaa mainittuja toimenpiteitä myös Sveitsiin. Tällaisessa tapauksessa Sveitsillä on oikeus toteuttaa vastaavia vastavuoroisia toimenpiteitä Maltaa kohtaan.
               Malta ja Sveitsi voivat käyttää tätä menettelyä 30 päivään huhtikuuta 2011 saakka.”
               ”5a.   Edellä 1a, 2a, 3a, 4a ja 4b kohdan siirtymämääräyksiä ja erityisesti 2a kohdan tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuutta sekä palkka- ja työolojen tarkastamista koskevia määräyksiä ei sovelleta palkkatyöntekijöihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin, joilla on lupa harjoittaa taloudellista toimintaa sopimuspuolten alueella tämän pöytäkirjan voimaantuloajankohtana. Mainituilla henkilöillä on oikeus erityisesti ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen.
               Alle vuoden voimassa olevan oleskeluluvan haltijoilla on oikeus uusia oleskelulupansa, eikä määrällisten rajoitusten loppuun käyttäminen koske heitä. Vähintään vuoden voimassa olevan oleskeluluvan haltijoilla on oikeus jatkaa oleskelulupansa voimassaoloa. Kyseisillä palkkatyöntekijöillä ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on näin ollen sopimuksen voimaantulosta sen perusmääräysten ja erityisesti sen 7 artiklan nojalla samat vapaata liikkuvuutta koskevat oikeudet kuin sopimuspuolten alueelle sijoittautuneilla henkilöillä.”

               c)

               Korvataan sopimuksen liitteessä I olevan 27 artiklan 2 kohdassa mainittu 10 artiklan 2 kohta 10 artiklan 2, 2a, 4a ja 4b kohdalla.

         3 artikla
   Poiketen siitä, mitä sopimuksen liitteessä I olevassa 25 artiklassa säädetään, sovelletaan tämän pöytäkirjan liitteessä I mainittuja siirtymäkausia.
   4 artikla
   Tämä pöytäkirja on erottamaton osa sopimusta.
   5 artikla
   Muutetaan sopimuksen liitteitä I, II ja III tämän pöytäkirjan liitteiden I, II ja III mukaisesti, jotka ovat erottamaton osa pöytäkirjaa.
   6 artikla
   1.   Euroopan unionin neuvosto jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön puolesta ja Sveitsin valaliitto ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti.
   2.   Euroopan unionin neuvosto ja Sveitsin valaliitto ilmoittavat toisilleen näiden menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   7 artikla
   Tämä pöytäkirja tulee voimaan viimeisen hyväksymisasiakirjan tallettamispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.
   8 artikla
   Tämä pöytäkirja on voimassa yhtä kauan ja samoin ehdoin kuin sopimus.
   9 artikla
   1.   Sopimus ja sen liitteinä olevat julistukset on laadittu latvian, liettuan, puolan, slovakin, sloveenin, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Ne ovat tämän pöytäkirjan liitteinä ja ne ovat yhtä todistusvoimaisia kuin sopimuksen ja sen liitteinä olevien julistusten muilla kielillä laaditut tekstit.
   2.   Tämä pöytäkirja on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
   3.   Sopimuspuolet julistavat kirjeenvaihdolla sopimuksen ja tämän pöytäkirjan maltankielisen toisinnon todistusvoimaiseksi. Kyseinen toisinto on samalla tavoin todistusvoimainen kuin 1 ja 2 kohdassa mainitut kielitoisinnot.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         Por Ia Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

      (1)  NACE: Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta 9 päivänä lokakuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3037/90 (EYVL L 293, 24.10.1990, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 19 päivänä joulukuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 29/2002 (EYVL L 6, 10.1.2002, s. 3).

      (2)  Työntekijät voivat hakea lyhytaikaisen oleskelun sallivia lupia tämän pöytäkirjan 3a alakohdassa mainittujen kiintiöiden perusteella myös alle neljän kuukauden ajaksi.”

      (3)  Nämä luvat myönnetään sopimuksen 10 artiklassa mainitun kiintiön lisäksi. Kiintiö on varattu palkkatyöntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville henkilöille, jotka olivat sopimuksen allekirjoitushetkellä (21. kesäkuuta 1999) jäsenvaltioiden kansalaisia, sekä Kyproksen tai Maltan tasavallan kansalaisille. Nämä luvat myönnetään myös voimassaolevissa kahdenvälisissä harjoittelijanvaihtosopimuksissa myönnettyjen lupien lisäksi.”
   LIITE I
   SIIRTYMÄTOIMENPITEET MAANHANKINNAN JA VAPAA-AJANASUNNON HANKINNAN OSALTA
   1.   Tšekki

               a)

               Tšekki saa pitää voimassa viiden vuoden ajan liittymispäivästä valuuttalain N:o 219/1995 Sb., sellaisena kuin se on muutettuna, säännökset Tšekin ulkopuolella asuvien Sveitsin kansalaisten ja sellaisten yritysten, jotka on perustettu Sveitsin lainsäädännön mukaisesti ja joilla ei ole sivuliikettä tai edustustoimistoa Tšekissä, oikeudesta hankkia vapaa-ajan asuntoa.

               b)

               Tšekki saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä valuuttalain N:o 219/1995 Sb., sellaisena kuin se on muutettuna, omistusoikeusjärjestelyistä maahan ja muuhun maatalousomaisuuteen annetun lain 229/1995 Sb. ja maatalousmaan ja metsien siirtämisestä valtion omistuksesta muiden yksiköiden omistukseen annetun lain N:o 95/1999 Sb., säännökset Sveitsin kansalaisten ja sellaisten yhtiöiden, jotka on perustettu Sveitsin lainsäädännön mukaisesti ja joita ei ole perustettu tai rekisteröity Tšekissä, oikeudesta hankkia maatalousmaata ja metsiä. Sveitsin kansalaisia ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin pöytäkirjan allekirjoitusajankohtana eikä tiukemmin kuin kolmannen maan kansalaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä kohdassa mainittujen muiden säännösten soveltamista.

               c)

               Itsenäisiin viljelijöihin, jotka ovat Sveitsin kansalaisia ja jotka haluavat sijoittautua Tšekkiin ja asua siellä, ei sovelleta b kohdan määräyksiä eikä muita menettelyjä kuin Tšekin kansalaisia koskevia menettelyjä.

               d)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Sekakomitea voi päättää ensimmäisessä alakohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               e)

               Jos Tšekki asettaa siirtymäkauden aikana Tšekin ulkopuolella asuville kiinteistöjen hankintaa koskevia ehtoja, niiden perusteiden on oltava avoimia, puolueettomia, vakaita ja julkisia. Perusteita on sovellettava ketään syrjimättä, ja niissä Tšekin ja Sveitsin kansalaisten kohtelun on oltava samanlaista.

               f)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Tšekin maatalousmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Tšekin pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         2.   Viro

               a)

               Viro saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä tämän pöytäkirjan allekirjoittamisajankohtana voimassa olevan lainsäädäntönsä, joka koskee Sveitsin kansalaisten ja sellaisten yritysten, jotka on perustettu Sveitsin lainsäädännön mukaisesti ja jotka eivät ole sijoittautuneet eivätkä rekisteröityneet Viroon ja joilla ei ole paikallista sivuliikettä tai edustustoimistoa Virossa, oikeutta hankkia maatalousmaata ja metsiä. Sveitsin kansalaisia ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin tämän pöytäkirjan allekirjoittamispäivänä eikä tiukemmin kuin kolmannen maan kansalaisia. Viro on hyväksynyt tämän lainsäädännön mukaisesti kiinteän omaisuuden hankinnan rajoittamista koskevan lain sekä maareformilain muutokset, molemmat 12 päivänä helmikuuta 2003.

               b)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua Viroon itsenäisinä viljelijöinä ja asua maassa, ja jotka ovat laillisesti oleskelleet ja harjoittaneet maanviljelyä Virossa yhtäjaksoisesti vähintään kolmen vuoden ajan, ei sovelleta a kohdan määräyksiä eikä muita kuin Viron kansalaisiin sovellettavia menettelyjä.

               c)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Tarkastelua varten Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä ’komissio’, laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää a kohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               d)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Viron maantalousmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Viron pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         3.   Kypros
   Kypros saa pitää voimassa viiden vuoden ajan liittymispäivästä 31 päivänä joulukuuta 2000 voimassa olleen lainsäädäntönsä, joka koskee vapaa-ajan asuntojen hankintaa.
   (Ulkomaalaisten) kiinteistöjen hankintaa koskevan lain (Cap. 109) sekä sen muuttamisesta annettujen lakien 52/1969, 55/1972 ja 50/1990 mukaan ministerineuvoston on hyväksyttävä kiinteistöjen hankinta, silloin kun kyse on muista kuin Kyproksen kansalaisista. Ministerineuvosto on valtuuttanut alueviranomaiset myöntämään hyväksynnät sen puolesta. Silloin kun kiinteistön suuruus on yli 2 donumia (1 donum = 1 338 m2), hyväksyntä voidaan myöntää ainoastaan seuraaviin käyttötarkoituksiin:

               a)

               pääasunto tai vapaa-ajan asunto, jonka pinta-ala on alle 3 donumia

               b)

               ammatinharjoitukseen tai kaupallisiin tarkoituksiin liittyvät tilat,

               c)

               Kyproksen talouden kannalta hyödyllinen teollisuudenala.

         Edellä mainittua lakia on muutettu (ulkomaalaisten) kiinteistöjen hankintaa koskevalla lailla (muutos) N:o 54(I)/2003. Uudessa laissa ei määrätä EU:n kansalaisiin ja EU:ssa rekisteröityihin yrityksiin kohdistuvista rajoituksista, jotka koskevat pääasuntoon liittyvän kiinteistön hankintaa, ulkomaisia suoria sijoituksia tai EU:ssa sijaitsevien kiinteistönvälittäjien ja rakennuttajien oikeutta hankkia kiinteistöjä. Kun kyseessä on vapaa-ajan käyttöön hankittava asunto, laissa säädetään, että Kyproksen liittymistä seuraavien viiden vuoden aikana EU:n kansalaiset, jotka eivät asu Kyproksessa vakituisesti, ja EU:ssa rekisteröidyt yritykset, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimintapaikka ei sijaitse Kyproksessa, eivät saa hankkia kiinteistöä käytettäväksi vapaa-ajan asuntona ilman ministerineuvoston ennakkohyväksyntää. Ministerineuvosto on valtuuttanut alueviranomaiset toimimaan puolestaan, kuten edellä on mainittu.
   4.   Latvia

               a)

               Latvia saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä maaseudulla sijaitsevan maan yksityistämisestä annetun lain (voimassa 14 päivästä huhtikuuta 2003) muutoksia koskevassa lainsäädännössään vahvistetut säännökset Sveitsin kansalaisten ja sellaisten yhtiöiden, jotka on perustettu Sveitsin lainsäädännön mukaisesti ja jotka eivät ole sijoittautuneet eivätkä rekisteröityneet Latviaan ja joilla ei ole paikallista sivuliikettä tai toimistoa Latviassa, oikeudesta hankkia maatalousmaata ja metsiä. Sveitsin kansalaisia ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin tämän pöytäkirjan allekirjoittamispäivänä eikä tiukemmin kuin kolmannen maan kansalaisia.

               b)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään ennen liittymispäivän jälkeisen kolmannen vuoden päättymistä. Tarkastelua varten komissio laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää a kohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               c)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Latvian tasavallan maatalousmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Latvian pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         5.   Liettua

               a)

               Liettua saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä tämän pöytäkirjan allekirjoittamisajankohtana voimassa olevan lainsäädäntönsä, joka koskee Sveitsin kansalaisten ja sellaisten yhtiöiden, jotka on perustettu Sveitsin lakien mukaisesti ja jotka eivät ole sijoittautuneet eivätkä rekisteröityneet Liettuaan ja joilla ei ole paikallista sivuliikettä tai toimistoa Liettuassa, oikeutta hankkia maatalousmaata ja metsiä. Sveitsin kansalaisia ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin tämän pöytäkirjan allekirjoittamispäivänä eikä tiukemmin kuin kolmannen maan kansalaisia. Edellä mainitun lainsäädännön mukaan Sveitsin kansalaiset ja oikeushenkilöt tai Sveitsissä perustetut organisaatiot, joilla ei ole oikeushenkilön asemaa vaan Sveitsin lainsäädännössä määritelty siviiliasema, eivät saa hankkia maatalousmaata tai metsää ennen Liettuan liittymissopimuksessa määritellyn seitsemän vuotta kestävän siirtymäkauden päättymistä.

               b)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua Liettuaan itsenäisinä viljelijöinä ja asua maassa, ja jotka ovat laillisesti oleskelleet ja harjoittaneet maanviljelyä Liettuassa yhtäjaksoisesti vähintään kolmen vuoden ajan, ei sovelleta a kohdan määräyksiä eikä muita kuin Liettuan kansalaisiin sovellettavia menettelyjä.

               c)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Tarkastelua varten komissio laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää a kohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               d)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Liettuan tasavallan maanviljelysmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Liettuan pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         6.   Unkari

               a)

               Unkari saa pitää voimassa viiden vuoden ajan liittymispäivästä säännökset, jotka on vahvistettu sen maatalousmaasta annetussa laissa LV (55/1994), sellaisena kuin se on muutettuna vapaa-ajan asuntojen hankinnan osalta.

               b)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka ovat laillisesti asuneet Unkarissa yhtäjaksoisesti vähintään neljä vuotta, ei sovelleta edellisen alakohdan määräyksiä eikä muita kuin Unkarin kansalaisiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä. Siirtymäkauden aikana Unkari soveltaa vapaa-ajan asuntojen hankintaan lupamenettelyjä, joissa lupien myöntämisperusteet ovat puolueettomia, vakaita, avoimia ja julkisia. Kyseisiä perusteita on sovellettava ketään syrjimättä eikä niissä saa tehdä eroa Unkarin kansalaisten ja Unkarissa asuvien Sveitsin kansalaisten välillä.

               c)

               Unkari saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä maatalousmaasta annetussa laissa VL (55/1994), sellaisena kuin se on muutettuna, säädetyt kiellot, jotka koskevat Unkarin ulkopuolella asuvien luonnollisten henkilöiden ja muiden kuin Unkarin kansalaisten ja oikeushenkilöiden oikeutta hankkia maatalousmaata.

               d)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua Unkariin itsenäisinä viljelijöinä ja jotka ovat laillisesti asuneet ja harjoittaneet maanviljelyä Unkarissa yhtäjaksoisesti vähintään kolmen vuoden ajan, ei sovelleta edellisen alakohdan määräyksiä eikä muita kuin Unkarin kansalaisiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä.

               e)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Tarkastelua varten komissio laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää c kohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               f)

               Jos Unkari soveltaa siirtymäkauden aikana lupamenettelyjä maatalousmaan hankinnassa, lupien myöntämisperusteiden on oltava puolueettomia, vakaita, avoimia ja julkisia. Kyseisiä perusteita on sovellettava ketään syrjimättä.

               g)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Unkarin maatalousmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Unkarin pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         7.   Malta
   Omaisuuden hankintaa Maltan saarilta säädellään kiinteän omaisuuden hankintaa (Maltan ulkopuolella asuvien osalta) koskevalla lailla (Cap. 246, Maltan lait). Tässä laissa säädetään seuraavaa:

               a)

                           1)

                           Sveitsin kansalainen saa ostaa kiinteää omaisuutta Maltasta omaan käyttöönsä käytettäväksi asuntona (ei välttämättä pääasuntona) edellyttäen, että kyseinen henkilö ei jo omista toista asuntoa Maltassa. Tällaiset ostot eivät vaadi henkilöltä oleskeluoikeutta Maltassa. Niihin vaaditaan kuitenkin lupa, jota ei saa evätä (tästä on lainsäädännössä muutamia poikkeuksia), jos omaisuuden arvo ylittää vuosittain määritetyn indeksiarvon (tällä hetkellä Lm 30 000 huoneiston osalta ja Lm 50 000 talon osalta).

                           2)

                           Sveitsin kansalainen voi myös perustaa pääasuntonsa Maltaan haluamanaan ajankohtana asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Maltasta lähtiessä henkilöä ei velvoiteta luovuttamaan pääasunnoksi hankittua omaisuutta.

               b)

               Sveitsin kansalaisilta, jotka ostavat kiinteistöjä asianomaisessa laissa määritellyiltä erityisalueilta (yleensä alueilta, jotka kuuluvat kaupunkialueiden elvyttämishankkeisiin) ei vaadita lupaa tällaisiin kauppoihin, eikä mahdollisesti hankittavien kiinteistöjen määrää, käyttöä tai arvoa rajoiteta.

         8.   Puola

               a)

               Puola saa pitää voimassa viiden vuoden ajan liittymispäivästä tämän pöytäkirjan allekirjoittamisajankohtana voimassa olevan vapaa-ajan asunnon hankintaa koskevan lainsäädäntönsä. Sen mukaan Sveitsin kansalaisen on noudatettava ulkomaalaisia koskevasta kiinteistöjen hankinnasta 24 päivänä maaliskuuta 1920 annetun lain (Dz.U. 1996, N:o 54, poz. 245 muutoksineen), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisia vaatimuksia.

               b)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka ovat laillisesti asuneet Puolassa yhtäjaksoisesti neljä vuotta, ei sovelleta edellisen alakohdan määräyksiä eikä muita menettelyjä kuin Puolan kansalaisiin sovellettavia menettelyjä vapaa-ajan asuntojen hankinnan osalta.

               c)

               Puola saa pitää voimassa kahdentoista vuoden ajan liittymispäivästä maatalousmaan ja metsien hankintaa koskevan lainsäädäntönsä. Sveitsin kansalaisia tai Sveitsin lainsäädännön mukaisesti perustettuja oikeushenkilöitä ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin tämän pöytäkirjan allekirjoittamispäivänä. Tämän lainsäädännön mukaan Sveitsin kansalaisen on noudatettava ulkomaalaisia koskevasta kiinteistöjen hankinnasta 24 päivänä maaliskuuta 1920 annetun lain (Dz.U. 1996, N:o 54, poz. 245 muutoksineen), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisia vaatimuksia.

               d)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua Puolaan itsenäisinä viljelijöinä ja jotka ovat laillisesti asuneet ja vuokranneet maata Puolassa luonnollisena tai oikeushenkilönä vähintään kolmen vuoden ajan yhtäjaksoisesti, ei sovelleta edellisen alakohdan määräyksiä eikä muita menettelyjä kuin Puolan kansalaisiin sovellettavia menettelyjä maatalousmaan ja metsien hankinnan osalta liittymispäivästä alkaen. Edellisessä virkkeessä mainittu asumista ja maan vuokraamista koskeva määräaika on Warmińsko-Mazurskien, Pomorskien, Kujawsko-Pomorskien, Zachodniopomorskien, Lubuskien, Dolnośląskien, Opolskien ja Wielkopolskien voivodikunnissa seitsemän vuotta. Maan hankintaa edeltävä vuokrausajanjakso on laskettava erikseen alkuperäisen vuokrasopimuksen oikeaksi todistetusta päivämäärästä alkaen kunkin Sveitsin kansalaisen osalta, joka on vuokrannut maata Puolasta. Itsenäiset viljelijät, jotka eivät ole vuokranneet maata luonnollisina vaan oikeushenkilöinä, voivat siirtää vuokrasopimuksen mukaiset oikeushenkilön oikeudet itselleen luonnollisina henkilöinä. Osto-oikeutta edeltävän vuokrausajanjakson laskemisessa on laskettava mukaan oikeushenkilönä tehtyjen sopimusten vuokrausajanjakso. Luonnollisten henkilöiden vuokrasopimuksiin voidaan lisätä oikeaksi todistettu päivämäärä taannehtivasti, ja oikeaksi todistettujen sopimusten koko vuokrausajanjakso lasketaan mukaan. Itsenäisten viljelijöiden voimassa olevien vuokrasopimusten muuttamiselle luonnollisina henkilöinä tehdyiksi vuokrasopimuksiksi tai kirjallisiksi sopimuksiksi, joissa on oikeaksi todistettu päivämäärä, ei saa asettaa määräaikoja. Vuokrasopimusten muuttamismenettelyn on oltava avoin eikä se saa missään tapauksessa muodostua uudeksi esteeksi.

               e)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Tarkastelua varten komissio laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää a alakohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen päättämisestä.

               f)

               Siirtymäkauden aikana Puola soveltaa lailla säädettyä lupamenettelyä sen varmistamiseksi, että kiinteistöjen hankintaa Puolassa koskevien ostolupien myöntämisperusteet ovat puolueettomia, vakaita, avoimia ja julkisia. Kyseisiä perusteita on sovellettava ketään syrjimättä.

         9.   Slovenia

               a)

               Jos Slovenian liittymisen jälkeisen seitsemän vuoden ajanjakson aikana kiinteistömarkkinoilla ilmenee vakavia vaikeuksia, joiden voidaan ennakoida jatkuvan tai jotka voivat aiheuttaa vakavia haittoja tietyn alueen kiinteistömarkkinoilla, Slovenia voi pyytää lupaa toteuttaa suojatoimenpiteitä kiinteistömarkkinoiden tilanteen korjaamiseksi.

               b)

               Slovenian pyynnöstä sekakomitea vahvistaa tarpeellisiksi katsomansa suojatoimenpiteet kiireellisellä menettelyllä sekä täsmentää niiden soveltamista koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt.

               c)

               Kiinteistömarkkinoilla ilmenneiden vakavien vaikeuksien vuoksi ja Slovenian nimenomaisesta pyynnöstä sekakomitea voi tehdä ratkaisunsa viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut pyynnön asianmukaisine taustatietoineen. Näin päätettyjä toimenpiteitä sovelletaan välittömästi ja niissä on otettava huomioon kaikkien osapuolten edut.

               d)

               Toimenpiteissä, jotka ovat sallittuja b kohdan mukaisesti, voidaan poiketa tämän sopimuksen säännöistä siinä määrin ja niin kauan kuin se on ehdottomasti tarpeen a kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

         10.   Slovakia

               a)

               Slovakia saa pitää voimassa seitsemän vuoden ajan liittymispäivästä lainsäädäntönsä, joka koskee Slovakian ulkopuolella asuvien oikeutta hankkia maatalousmaata ja metsiä. Tämän lainsäädännön mukaan Slovakian ulkopuolella asuva voi hankkia omistusoikeudet Slovakian tasavallassa sijaitsevaan kiinteistöön, lukuun ottamatta maatalous- ja metsämaata. Slovakian ulkopuolella asuva ei saa hankkia omistusoikeutta kiinteistöön, jonka hankintaa rajoitetaan valuuttalakiin N:o 202/1995, sellaisena kuin se on muutettuna, sisältyvällä erityisellä säännöksellä.

               b)

               Sveitsin kansalaisia ei saa missään tilanteessa maatalousmaan ja metsien hankinnassa kohdella epäedullisemmin kuin tämän pöytäkirjan allekirjoittamispäivänä eikä tiukemmin kuin kolmannen maan kansalaisia.

               c)

               Sveitsin kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua Slovakiaan itsenäisinä viljelijöinä ja jotka ovat laillisesti asuneet ja harjoittaneet maanviljelyä Slovakiassa yhtäjaksoisesti vähintään kolmen vuoden ajan, ei sovelleta b kohdan määräyksiä eikä muita kuin Slovakian kansalaisiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä.

               d)

               Näitä siirtymätoimenpiteitä koskeva yleinen uudelleentarkastelu tehdään kolmantena vuonna liittymispäivän jälkeen. Tarkastelua varten komissio laatii sekakomitealle kertomuksen. Sekakomitea voi päättää a kohdassa mainitun siirtymäkauden lyhentämisestä tai sen lopettamisesta.

               e)

               Jos Slovakia ottaa siirtymäkautena käyttöön muualla kuin Slovakiassa asuvien osalta kiinteistöjen hankintaa koskevia lupamenettelyjä, niissä sovellettavien perusteiden on oltava avoimia, puolueettomia, vakaita ja julkisia. Perusteita on sovellettava ketään syrjimättä eikä niissä saa tehdä eroa Slovakian ja Sveitsin kansalaisten välillä.

               f)

               Jos on riittävää näyttöä siitä, että siirtymäkauden päättyessä Slovakian maatalousmaan markkinoilla on vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden uhka, sekakomitea voi Slovakian pyynnöstä päättää siirtymäkauden jatkamisesta enintään kolmella vuodella.

         LIITE II
   Muutetaan henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen liite II seuraavasti:

               1.

               Lisätään otsikon ”A osa: Säädökset, joihin viitataan” 1 kohdassa ”Asetus (ETY) N:o 1408/71” tekstinkohdan ”301 R 1386: Asetus (EY) N:o 1386/2001 …” jälkeen:
               ”12003 TN 02/02/A: Tsekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja mukautuksia Euroopan unionin perussopimuksiin koskeva asiakirja 16 päivältä huhtikuuta 2003.”

               2.

               Muutetaan sopimuksen liitteessä II olevan A osan 1 kohtaa otsikon ”Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset:” alla seuraavasti:

                           a)

                           Lisätään liitteessä III olevaa A osaa koskevaan i) kohtaan viimeisen merkinnän ”Ruotsi – Sveitsi” jälkeen:

                                       ”Tšekki – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Viro – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Kypros – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Latvia – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Liettua – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Unkari – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Malta – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Puola – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Slovenia – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Slovakia – Sveitsi
                                       Ei mitään.”

                           b)

                           Lisätään liitteessä III olevaa B osaa koskevaan j) kohtaan viimeisen merkinnän ”Ruotsi – Sveitsi” jälkeen:

                                       ”Tšekki – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Viro – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Kypros – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Latvia – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Liettua – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Unkari – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Malta – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Puola – Sveitsi
                                       Ei sopimusta.

                                       Slovenia – Sveitsi
                                       Ei mitään.

                                       Slovakia – Sveitsi
                                       Ei mitään.”

                           c)

                           Muutetaan liitettä VI koskeva o) kohta seuraavasti:

                                       aa)

                                       Lisätään 3 kohdan a alakohdan iv) alakohtaan sana ”Unkari” sanan ”Espanja” jälkeen.

                                       bb)

                                       Lisätään 4 kohdassa sana ”Unkarissa” sanan ”Saksassa” jälkeen.

               3.

               Lisätään otsikon ”A osa: Säädökset, joihin viitataan” 2 kohdassa ”Asetus (ETY) N:o 574/72” tekstinkohdan ”302 R 410: Komission asetus (EY) N:o 410/2002 …” jälkeen:
               ”12003 TN 02/02/A: Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja mukautuksia Euroopan unionin perussopimuksiin koskeva asiakirja 16 päivältä huhtikuuta 2003.”

               4.

               Lisätään otsikon ”B osa: Säädökset, jotka sopimuspuolten on otettava aiheellisella tavalla huomioon””4.18 383 D 0117: Päätös N:o 117…”, ”4.19. 83 D 1112(02): Päätös N:o 118…”, ”4.27. 388 D 64: Päätös N:o 136 …” ja ”4.37. 393 D 825: Päätös N:o 150…” kohtaan kuhunkin tekstinkohdan ”1 94 N:” jälkeen:
               ”12003 TN 02/02/A: Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja mukautuksia Euroopan unionin perussopimuksiin koskeva asiakirja 16 päivältä huhtikuuta 2003.”

               5.

               Työntekijöihin, jotka ovat Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan kansalaisia, sovelletaan liitteeseen II liitettävän pöytäkirjan ”Työttömyysvakuutus” jakson 1 kohdassa mainittuja järjestelyjä 30 päivään huhtikuuta 2011.

         LIITE III
   Muutetaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välillä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn sopimuksen liitteessä III oleva A osa seuraavasti:
   Asiakirjat sellaisina kuin ne ovat muutettuina Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisasiakirjalla (EUVL L 236, 23.9.2003):
   A.   YLEINEN JÄRJESTELMÄ

               1.

               392 L 0051: Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä (EYVL L 209, 24.7.1992, s. 25).

         B.   LAKIMIESAMMATIT

               2.

               377 L 0249: Neuvoston direktiivi 77/249/ETY, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1977, asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta (EYVL L 78, 26.3.1977, s. 17).

               3.

               398 L 0005: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36).

         C.   LÄÄKETIETEEN JA LÄÄKETIETEESEEN LIITTYVÄN ALAN TOIMINTA
   Lääkärit

               4.

               393 L 0016: Neuvoston direktiivi 93/16/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta (EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1).

         Sairaanhoitajat

               5.

               377 L 0452: Neuvoston direktiivi 77/452/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1977, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 176, 15.7.1977, s. 1).

         Hammaslääkärit

               6.

               378 L 0686: Neuvoston direktiivi 78/686/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, hammaslääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1).

               7.

               378 L 0687: Neuvoston direktiivi 78/687/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, hammaslääkärintointa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10).

         Eläinlääkärit

               8.

               378 L 1026: Neuvoston direktiivi 78/1026/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1978, tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta eläinlääketieteen alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 362, 23.12.1978, s. 1).

         Kätilöt

               9.

               380 L 0154: Neuvoston direktiivi 80/154/ETY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1980, kätilön tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 33, 11.2.1980, s. 1).

         Farmasian ala

               10.

               385 L 0433: Neuvoston direktiivi 85/433/ETY, annettu 16 päivänä syyskuuta 1985, farmasian tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi farmasian alalla (EYVL L 253, 24.9.1985, s. 37).

         D.   ARKKITEHTUURI

               11.

               385 L 0384: Neuvoston direktiivi 85/384/ETY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1985, tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta arkkitehtuurin alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 223, 21.8.1985, s. 15).

         E.   MYRKYLLISTEN TUOTTEIDEN KAUPPA JA JAKELU

               12.

               374 L 0557: Neuvoston direktiivi 74/557/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta itsenäisten ammatinharjoittajien ja välittäjien toiminnassa myrkyllisten tuotteiden kaupassa ja jakelussa (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 5).

         Sveitsin julistus kätilöiden ja yleissairaanhoidon alan tutkintotodistusten tunnustamisesta
   Sveitsi varaa itselleen oikeuden tunnustaa direktiivin 77/452/ETY 4b ja 4c artiklassa ja direktiivin 80/154/ETY 5a ja 5b artiklassa tarkoitettujen kätilön ja yleissairaanhoidon alan tutkintotodistuksen omaavien henkilöiden oikeudet vasta sen jälkeen, kun se on varmistunut siitä, että heidän kelpoisuutensa on direktiivin 77/453/ETY ja direktiivin 80/155/ETY mukainen. Tähän tarkoitukseen Sveitsi voi vaatia soveltuvuustestin suorittamista tai koeaikaa.
   Sveitsin julistus allekirjoituksen jälkeisistä yksipuolisista toimenpiteistä
   Sveitsi antaa uusien jäsenvaltioiden kansalaisille kansalliseen lainsäädäntöönsä perustuvan väliaikaisen pääsyn työmarkkinoilleen ennen pöytäkirjaan sisältyvien siirtymäjärjestelyjen voimaantuloa. Tätä tarkoitusta varten Sveitsi perustaa sopimuksen allekirjoituspäivästä kiintiöt uusien jäsenvaltioiden kansalaisille pääsopimuksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja lyhytaikaisia ja pitkäaikaisia työlupia varten. Kiintiöt käsittävät 700 pitkäaikaista ja 2 500 lyhytaikaista lupaa vuodessa. Lisäksi Sveitsi ottaa vastaan 5 000 lyhytaikaista työntekijää vuodessa enintään neljän kuukauden ajaksi.
   Puolan julistus yleissairaanhoidosta vastaavien hoitajien ja kätilöiden tutkintotodistusten tunnustamisesta
   Puola panee merkille Sveitsin julistuksen kätilöiden ja yleissairaanhoidon alan tutkintotodistusten tunnustamisesta. Puola edellyttää kuitenkin, että Sveitsi soveltaa direktiivin 77/452/EY 4 b artiklan ja direktiivin 80/154/EY 5 b artiklan sanamuotoa sellaisena kun se on Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välisen, henkilöiden vapaata liikkuvuutta Euroopan unionin laajentumisen vuoksi koskevaan sopimukseen liitetyn pöytäkirjan voimaantulopäivänä.