title: Euroopan parlamentin päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007

text:
               26.9.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/180

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   (2009/673/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä keskuksen vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 (4) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0171/2009),

               1.

               myöntää Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle vastuuvapauden keskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 4.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 64.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
   EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   23. huhtikuuta 2009,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan ympäristökeskuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä keskuksen vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 (4) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0171/2009),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävän varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2007 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset,

               B.

               ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 22. huhtikuuta 2008 Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 (6) ja päätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa pani merkille viraston vuosikertomuksesta, että kolmasosa henkilöstöstä edusti samaa kansallisuutta ja että viraston tavoitteena (joka mainitaan sen vuosikertomuksessa) oli parantaa tasapainoista palvelukseen ottamista ja henkilöstön moninaisuutta,

               1.

               katsoo Euroopan ympäristökeskuksen (jäljempänä: keskus) olevan tärkeän ympäristölainsäädännön lähde kaikille EU:n toimielimille ja kaikessa päätöksenteossa; panee tyytyväisenä merkille, että keskus on kyennyt koordinoimaan ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaa ja auttamaan EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita lisäämään ympäristöä koskevaa tietoisuutta ja parantamaan ympäristöasioista tiedottamista;

               2.

               kannustaa keskusta kehittämään edelleen viestintämenetelmiään, jotta se saa enemmän tilaa tiedotusvälineissä havainnoilleen ja kykenee siten ruokkimaan julkista keskustelua tärkeistä ympäristökysymyksistä, kuten ilmastonmuutoksesta, biologisesta monimuotoisuudesta ja luonnonvarojen hoidosta;

               3.

               painottaa sitä tosiasiaa, että ympäristöohjelmien vaikutusta heikentää usein muun yhteisön oikeuden ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnin puute; uskoo, että keskus voisi tukea päätöksentekoa kehittämällä edelleen toimintaansa ympäristövaikutusten arvioinnin alalla;

               4.

               painottaa keskuksen roolia EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa sekä EU:ssa että tulevissa jäsenvaltioissa;

               5.

               panee tyytyväisenä merkille keskuksen aloitteen keskuksen henkilökunnan ja sen toimintaan osallistuvien henkilöiden virkamatkoihin liittyvien lentojen ilmastovaikutusten kompensoimiseksi;

         Palvelukseenottomenettelyt

               6.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tulokset, joiden mukaan kaksi palvelukseenottomenettelyä ei täyttänyt avoimuuden ja syrjimättömyyden vaatimuksia, koska sellaisten hakijoiden arviointia jatkettiin, jotka eivät täyttäneet valintakriteereitä, ja haastatteluun kutsuttujen parhaiden hakijoiden valintaperusteita ei dokumentoitu;

               7.

               panee merkille keskuksen vastauksen, jonka mukaan keskus otti mukaan myös ehdokkaat, jotka sijoittuivat lähimmäksi asetettuja vaatimuksia, saadakseen kilpailuun enemmän ehdokkaita; kehottaa keskusta tulevaisuudessa pitäytymään lupauksessaan julkaista uusi ilmoitus, mikäli samanlainen tilanne toistuu;

               8.

               panee merkille keskuksen lupauksen dokumentoida paremmin jatkoon selviytyneiden hakijoiden valinnat;

         Hankintamenettelyt

               9.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimelle paljastui kaksi tapausta, arvoltaan yhteensä noin 26 000 euroa, joissa ei noudatettu varainhoitoasetuksen säännöksiä vaan palveluhankintoja tehtiin suoraan;

               10.

               pitää epätyydyttävänä keskuksen vastausta, jonka mukaan sopimukset tehtiin, koska keskukselle koitui niistä merkittävää etua ja että tapausten ainutlaatuisuus dokumentoitiin riittävästi;

               11.

               panee edelleen merkille tilintarkastustuomioistuimen raportoiman tapauksen, arvoltaan noin 215 000 euroa, jossa eräs palveluhankintasopimus tehtiin, vaikka se ei ollut puitesopimuksen ehtojen mukainen, mikä asettaa kyseenalaiseksi menettelyn avoimuuden;

               12.

               panee merkille keskuksen vastauksen, jonka mukaan kyse oli tietoteknisistä järjestelmistä, ja että alkuperäistä tilausta laajennettiin, kun järjestelmän tallennus- ja palvelinkapasiteetin lisääminen tuli tarpeelliseksi; panee merkille vastauksen, jonka mukaan vastedes suuremmat tietotekniikkaa koskevat hankinnat kilpailutetaan;

               13.

               kehottaa keskusta huolehtimaan hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisesta poikkeuksetta;

         Euroopan teemakeskusten kanssa tehtyjen avustussopimusten puutteellinen hallinnointi

               14.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että keskus valvoi vain rajoitetusti Euroopan teemakeskuksille avustussopimusten perusteella suoritettuja maksuja;

               15.

               on tyytyväinen keskuksen vastaukseen, jonka mukaan se on ottanut tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti käyttöön uudet valvontamenettelyt, joihin sisältyy tarkastuskäyntejä ja muita yksityiskohtaisempia tarkastuksia ennen lopullisia maksatuksia; panee merkille, että keskus toteutti neljä tarkastuskäyntiä koskien vuoden 2007 tukia;

               16.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, että keskuksen ja Euroopan teemakeskusten välisten avustussopimusten mukaan keskuksille maksetaan välillisiä menoja (yleiskustannukset) varten kiinteämääräinen korvaus, jonka suuruus on 20 prosenttia välittömistä menoista, kun varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaan korvauksen osuus voi kuitenkin olla enintään 7 prosenttia; panee merkille, että soveltamissääntöjen mukaan yläraja voidaan ylittää ainoastaan keskuksen perustellulla päätöksellä; panee merkille, että ympäristökeskus ei tehnyt tällaista perusteltua päätöstä;

               17.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen havainnon mukaan vuonna 2007 maksettu määrä olisi ollut 300 000 euroa pienempi, jos 7 prosentin osuutta olisi sovellettu;

               18.

               panee merkille, että keskus myöntää, ettei se ollut tehnyt perusteltua päätöstä, mutta yleiskuluihin oli kiinnitetty laajempaa huomiota ennen sopimusten hyväksymistä ja niihin oli kiinnitetty erityistä huomiota ohjesääntöjen laatimisessa;

               19.

               panee merkille keskuksen sitoumuksen huolehtia siitä, että sen johtokunta tekee perustellun päätöksen Euroopan teemakeskuksia koskevien tulevien tarjouskilpailujen yhteydessä, jotka on määrä järjestää vuosina 2009–2010;

         Aikaisempien vastuuvapausmenettelyjen seuranta

               20.

               muistuttaa vaatineensa päätöslauselmassa, joka on liitetty päätökseen, joka koskee vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta (7), että keskus teettää 1. tammikuuta 2010 mennessä ja sen jälkeen joka viides vuosi riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin keskuksen saavutuksista sen perustamisasetuksen sekä johtokunnan päättämän työohjelman perusteella;

               21.

               panee merkille, että keskuksen vuosikertomuksessa annettujen tietojen mukaan virasto odottaa riippumattoman ulkoisen arvioinnin tuloksia viisivuotisstrategiansa (2004–2008) vaikutuksista ja tehokkuudesta;

               22.

               kehottaa keskusta ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ulkopuolisen arvioinnin tuloksista heti kun ne ovat saatavilla;

               23.

               pahoittelee, että keskuksen vuosikertomuksen tietojen perusteella tilanne henkilöstön palvelukseen ottamisen tasapainoisuuden ja henkilöstön moninaisuuden suhteen ei ollut parantunut merkittävästi vuonna 2007, sillä kolmasosa henkilöstöstä edusti edelleen samaa kansallisuutta;

               24.

               kehottaa keskusta tehostamaan toimintaansa henkilöstön tasapainoisen palvelukseen ottamisen parantamiseksi ja moninaisuuden lisäämiseksi;

               25.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan monialaisten huomautusten osalta EU:n erillisvirastojen varainhoidosta ja sen valvonnasta 23. huhtikuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (8).

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 4.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 64.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUVL L 88, 31.3.2009, s. 159.

      (7)  EUVL L 187, 15.7.2008, s. 107.

      (8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 206.


Avis juridique important

|

31982D0728

82/728/ETY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1982, tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) 28 artiklan mukaisesti neuvotellun sen 21 luettelossa mainittuja tariffimyönnytyksiä koskevan Euroopan talousyhteisön ja Indonesian sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 310 , 06/11/1982 s. 0022 - 0022 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0147  Espanjank. erityispainos: Luku 11 Nide 16 s. 0098  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0147  Portugalink. erityispainos: Luku 11 Nide 16 s. 0098

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä lokakuuta 1982,tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) 28 artiklan mukaisesti neuvotellun sen 21 luettelossa mainittuja tariffimyönnytyksiä koskevan Euroopan talousyhteisön ja Indonesian sopimuksen tekemisestä (82/728/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo, ettäIndonesia on tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) 28 artiklan mukaisesti ilmoittanut aikomuksestaan purkaa kaikki sen 21 luettelossa mainitut tariffimyönnytykset Indonesian tullitariffin uudelleen laatimisen vuoksi, jakomissio on neuvotellut Indonesian kanssa GATTin 28 artiklan mukaisesti, sillä yhteisö on näiden myönnytysten suora edunsaaja tai pääasiallinen antaja; kyseisen maan kanssa on saatu aikaan tyydyttävä sopimus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Indonesian GATTin 28 artiklan mukaisesti neuvoteltu sen 21 luettelossa mainittujen tariffimyönnytysten muuttamista koskeva sopimus.Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaU. ELLEMANN-JENSEN


               17.10.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 349/115

         P8_TA(2015)0357
   ESIR:n toimitusjohtajan nimittäminen
   Euroopan parlamentin päätös 14. lokakuuta 2015 Euroopan strategisten investointien rahaston toimitusjohtajan nimittämistä koskevasta ehdotuksesta (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))
   (Hyväksyntä)
   (2017/C 349/34)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) johtokunnan 2. lokakuuta 2015 esittämän ehdotuksen rahaston toimitusjohtajan nimittämisestä (C8-0304/2015),

               —

               ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 7 artiklan 6 kohdan (1),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen,

               —

               ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

               —

               ottaa huomioon budjettivaliokunnan sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0292/2015),

               A.

               ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2015/1017 7 artiklan 6 kohdassa säädetään, että Euroopan investointipankki (EIP) nimittää ESIR:n toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan noudattaen EIP:n menettelyjä vastaavaa avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä, jonka yhteydessä Euroopan parlamentille on tiedotettava asianmukaisesti ja hyvissä ajoin kaikissa sen vaiheissa;

               B.

               ottaa huomioon, että ESIR:n johtokunta hyväksyi 2. lokakuuta 2015 ESIR:n toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan nimittämistä koskevan ehdotuksen ja välitti tämän ehdotuksen Euroopan parlamentille;

               C.

               ottaa huomioon, että budjettivaliokunta sekä talous- ja raha-asioiden valiokunta järjestivät 13. lokakuuta 2015 ESIR:n toimitusjohtajan tehtävään ehdotetun Wilhelm Moltererin kuulemistilaisuuden, jossa tämä esitti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokuntien jäsenten kysymyksiin;

               1.

               hyväksyy Wilhelm Moltererin nimityksen ESIR:n toimitusjohtajaksi;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille ja jäsenvaltioiden hallituksille.

      (1)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/287, annettu 31 päivänä joulukuuta 2014 , Lietuvos bankasin suorittamasta Euroopan keskuspankin pääoman maksamisesta ja valuuttavarantosaamisten siirrosta sekä sen osuuksista Euroopan keskuspankin vararahastoihin ja varauksiin (EKP/2014/61)

text:
               21.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 50/44

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/287,
   annettu 31 päivänä joulukuuta 2014,
   Lietuvos bankasin suorittamasta Euroopan keskuspankin pääoman maksamisesta ja valuuttavarantosaamisten siirrosta sekä sen osuuksista Euroopan keskuspankin vararahastoihin ja varauksiin (EKP/2014/61)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 30.1, 30.3, 48.1 ja 48.2 artiklan,
   katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston päätöksen 2014/509/EU (1) mukaan Liettua täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan (2) 4 artiklan mukainen Liettualle myönnetty poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

               (2)

               Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä 'EKPJ:n perussääntö') 48.1 artiklan mukaan sellaisen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu, maksaa merkitsemänsä osuuden Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta samassa suhteessa kuin muiden sellaisten jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro. Niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, ovat maksaneet osuutensa EKP:n merkitystä pääomasta kokonaisuudessaan (3). Lietuvos bankasin painoarvo EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperusteessa on päätöksen EKP/2013/28 (4) 2 artiklan mukaan 0,4132 prosenttia. Lietuvos bankas on jo maksanut osan merkitsemästään EKP:n pääomasta päätöksen EKP/2013/31 (5) 1 artiklan mukaisesti. Maksamatta oleva määrä on näin ollen 43 051 594,36 euroa, joka saadaan kertomalla EKP:n merkitty pääoma (10 825 007 069,61 euroa) Lietuvos bankasin painoarvolla (0,4132 %) ja vähentämällä näin saadusta määrästä se osa Lietuvos bankasin merkitsemästä EKP:n pääomasta, joka on jo maksettu.

               (3)

               EKPJ:n perussäännön 48.1 artiklassa, luettuna yhdessä EKPJ:n perussäännön 30.1 artiklan kanssa, määrätään, että sellaisen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu, siirtää myös valuuttavarantosaamisia EKP:lle. EKPJ:n perussäännön 48.1 artiklan mukaan siirrettävä summa määräytyy kertomalla EKP:lle 30.1 artiklan mukaisesti jo siirrettyjen valuuttavarantosaamisten euromääräinen vasta-arvo kulloinkin voimassa olevaan vaihtokurssiin asianomaisen kansallisen keskuspankin merkitsemien osuuksien lukumäärän ja muiden sellaisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, jo maksamien osuuksien lukumäärän suhteella. Määritettäessä ”valuuttavarantosaamisia, jotka on jo siirretty EKP:lle 30.1 artiklan mukaisesti”, on otettava asianmukaisesti huomioon aikaisemmat EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaiset EKP:n pääoman jakoperusteen tarkistukset (6) sekä EKPJ:n perussäännön 48.3 artiklan mukaiset EKP:n pääoman jakoperusteen mukautukset (7). Tämän seurauksena, päätöksen EKP/2013/26 (8) mukaisesti EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30.1 artiklan nojalla jo siirrettyjä valuuttavarantosaamisia vastaava määrä euroina on 338 656 541,82 euroa.

               (4)

               Valuuttavarantosaamisten, jotka Lietuvos bankas siirtää, olisi oltava Yhdysvaltain dollarin määräisiä ja kultamääräisiä.

               (5)

               EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklan mukaan EKP hyvittää kunkin sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro, saatavalla, joka vastaa niitä valuuttavarantosaamisia, jotka se on siirtänyt EKP:lle. Säännöksiä niiden saatavien valuuttalajista ja korosta, joilla on jo hyvitetty sellaisten jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro (9), olisi sovellettava myös Lietuvos bankasin saatavien valuuttalajiin ja korkoon.

               (6)

               EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklassa määrätään, että sellaisen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu, maksaa osuuden EKP:n vararahastoon, vararahastoja vastaaviin varauksiin sekä siihen erään, joka siirretään vararahastoon ja varauksiin ja joka vastaa tuloslaskelman loppusummaa 31 päivänä joulukuuta poikkeuksen kumoamista edeltävänä vuonna. Tämän osuuden määrä lasketaan EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisesti.

               (7)

               Euroopan keskuspankin työjärjestyksen (10) 3.5 artiklan määräyksiä vastaavasti Lietuvos bankasin pääjohtajalla on ollut ennen tämän päätöksen tekemistä mahdollisuus esittää sitä koskevia huomautuksia,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               'valuuttavarantosaamisilla' kultaa tai Yhdysvaltain dollareita,

               b)

               'kullalla' kultaa troy unsseina London Good Delivery -harkkoina, sellaisena kuin London Bullion Market Association on sen määrittänyt,

               c)

               'Yhdysvaltain dollarilla' Yhdysvaltojen laillista rahayksikköä.

         2 artikla
   Maksetun pääoman määrä ja maksutapa
   1.   Lietuvos bankasin velvoite maksaa merkitsemästään EKP:n pääomasta jäljellä oleva osuus, joka vastaa 43 051 594,36:ää euroa, alkaa 1 päivänä tammikuuta 2015.
   2.   Lietuvos bankas maksaa EKP:lle 1 kohdassa vahvistetun määrän 2 päivänä tammikuuta 2015 Euroopan laajuisen automatisoidun reaaliaikaisen bruttomaksujärjestelmän (TARGET2) välityksellä tapahtuvalla erillisellä siirrolla.
   3.   Lietuvos bankas maksaa 2 päivänä tammikuuta 2015 EKP:lle erillisenä TARGET2-siirtona koron, joka kertyi 1 päivänä tammikuuta 2015 määrälle, joka erääntyy maksettavaksi EKP:lle 2 kohdan nojalla. Kertynyt korko lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä todelliset päivät/360 -laskentamenetelmää ja korkoa, joka on sama kuin eurojärjestelmän viimeisimmässä perusrahoitusoperaatiossaan käyttämä marginaalikorko.
   3 artikla
   Valuuttavarantosaamisten siirtäminen
   1.   Lietuvos bankas siirtää 1 päivänä tammikuuta 2015 EKP:lle tämän artiklan ja niiden järjestelyjen mukaisesti, joihin sen perusteella on ryhdytty, valuuttavarantosaamisia 338 656 541,82:tä euroa vastaavan määrän seuraavasti:

               Yhdysvaltain dollarin määräinen käteinen raha euroina

               Kullan määrä euroina

               Yhteenlasketut määrät euroina

               287 858 060,55

               50 798 481,27

               338 656 541,82

         2.   Lietuvos bankasin 1 kohdan mukaisesti siirtämiä valuuttavarantosaamisia vastaava määrä euroina lasketaan niiden euron ja Yhdysvaltain dollarin valuuttakurssien perusteella, jotka vahvistetaan 24 tunnin kirjallisen kuulemismenettelyn perusteella 31 päivänä joulukuuta 2014 eurojärjestelmän ja Lietuvos bankasin välillä, ja kullan osalta sen kullan unssia kohti lasketun Yhdysvaltain dollarin määräisen hinnan perusteella, joka vahvistetaan Lontoossa 31 päivänä joulukuuta 2014 kello 10.30 Lontoon aikaa.
   3.   EKP vahvistaa Lietuvos bankasille mahdollisimman pian 2 kohdan mukaisesti lasketut määrät.
   4.   Lietuvos bankas siirtää EKP:lle 1 kohdan mukaisesti Yhdysvaltain dollareita käteisenä määrän, joka vastaa 1 kohdan taulukossa vahvistettua euromäärää.
   5.   Edellä 1 kohdan taulukossa vahvistettua euromäärää vastaava määrä Yhdysvaltain dollareita siirretään käteisenä EKP:n ilmoittamille tileille. EKP:lle käteisenä siirrettävien Yhdysvaltain dollarien suorituspäivä on 5 päivä tammikuuta 2015. Lietuvos bankas antaa määräyksen käteisen siirtämiseksi EKP:lle.
   6.   Sen kullan arvon, jonka Lietuvos bankas siirtää EKP:lle 1 kohdan mukaisesti, olisi oltava mahdollisimman lähellä 50 798 481,27:tä euroa, mutta ei mainittua summaa enempää.
   7.   Lietuvos bankas siirtää 1 kohdassa tarkoitetun, muun kuin sijoituskullan muodossa olevan kullan EKP:n ilmoittamille tileille ja EKP:n ilmoittamiin paikkoihin. EKP:lle siirrettävän kullan suorituspäivä on 5 päivä tammikuuta 2015. Lietuvos bankas antaa määräyksen kullan siirtämiseksi EKP:lle.
   8.   Jos Lietuvos bankas siirtää kultaa EKP:lle arvosta, joka on pienempi kuin 1 kohdassa määritelty määrä, se siirtää 5 päivänä tammikuuta 2015 EKP:n tilille puuttuvaa osaa vastaavan määrän käteistä Yhdysvaltain dollareina EKP:n määrittelemällä tavalla. Yhdysvaltain dollareina oleva käteinen ei kuulu osana niihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin valuuttavarantoihin, jotka Lietuvos bankas siirtää EKP:lle 4 kohdan mukaisesti.
   9.   Edellä 1 kohdassa mainitun euromääräisen kokonaissumman ja 4 artiklan 1 kohdassa mainitun määrän välillä oleva mahdollinen erotus suoritetaan noudattaen sopimusta, joka on tehty Euroopan keskuspankin ja Lietuvos bankasin välillä 31 päivänä joulukuuta 2014 saatavasta, jolla Euroopan keskuspankki hyvittää Lietuvos bankasia Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 30.3 artiklan nojalla (11).
   4 artikla
   Maksettuja osuuksia vastaavan saatavan valuuttalaji, korko ja maturiteetti
   1.   Jollei muuta johdu siitä, mitä 3 artiklassa säädetään valuuttavarantosaamisten siirtoja koskevista suorituspäivistä, EKP:n velvoite hyvittää Lietuvos bankasia euromääräisellä saatavalla, joka vastaa Lietuvos bankasin yhteenlaskettua euromääräistä osuutta valuuttavarannoista, alkaa 1 päivänä tammikuuta 2015. Tämä saatava on määrältään 239 453 709,58 euroa.
   2.   Saatavalle, jolla EKP hyvittää Lietuvos bankasia, maksetaan korkoa suorituspäivästä lukien. Kertyvä korko lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä todelliset päivät/360 -laskentamenetelmää ja korkoa, joka vastaa 85:tä prosenttia eurojärjestelmän viimeisimmässä perusrahoitusoperaatiossa käytetystä marginaalikorosta.
   3.   Kertynyt korko, joka on laskettu 2 kohdan mukaisesti, maksetaan Lietuvos bankasille kunkin tilikauden lopussa. EKP ilmoittaa kumulatiivisista määristä Lietuvos bankasille neljännesvuosittain.
   4.   Saatava ei ole irtisanottavissa.
   5 artikla
   Osuudet EKP:n vararahastoon ja varauksiin
   1.   Lietuvos bankasin velvoite maksaa osuus EKP:n vararahastoon, vararahastoja vastaaviin varauksiin sekä siihen erään, joka siirretään vararahastoon ja varauksiin ja joka vastaa tuloslaskelman loppusummaa 31 päivänä joulukuuta 2014, alkaa 1 päivänä tammikuuta 2015.
   2.   Lietuvos bankasin maksettavaksi tuleva summa määritetään EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaan. EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklassa olevilla ilmaisuilla ”asianomaisen keskuspankin merkitsemien osuuksien määrä” ja ”muiden keskuspankkien jo maksamien osuuksien määrä” viitataan Lietuvos bankasin ja niiden muiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, painoarvoihin EKP:n pääoman jakoperusteessa päätöksen EKP/2013/26 mukaisesti.
   3.   ”EKP:n vararahastoihin” ja ”vararahastoja vastaaviin varauksiin” kuuluvat 1 kohtaa sovellettaessa EKP:n yleisrahasto, arvonmuutostilien saldot sekä valuuttakursseista, koroista, markkinahinnoista ja kullan hinnasta johtuvien riskien varalta tehdyt varaukset.
   4.   Viimeistään ensimmäisenä työpäivänä sen jälkeen, kun EKP:n neuvosto on hyväksynyt vuoden 2014 tilinpäätöksen, EKP laskee ja vahvistaa Lietuvos bankasille määrän, jonka Lietuvos bankas maksaa 1 kohdan mukaisesti.
   5.   Toisena työpäivänä sen jälkeen, kun EKP:n neuvosto on hyväksynyt vuoden 2014 tilinpäätöksen, Lietuvos bankas maksaa EKP:lle TARGET2-järjestelmän välityksellä

               a)

               maksettavaksi erääntyvän määrän, joka on laskettu 4 kohdan mukaisesti ja josta on vähennetty 3 artiklan 5 ja 7 kohdassa vahvistettuina suorituspäivinä mahdollisesti siirretyt, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun saatavan ylittävät määrät (ennakkomaksut), ja

               b)

               koron, joka kertyy 1 päivästä tammikuuta 2015 kyseiseen päivään EKP:lle maksettavaksi erääntyneelle, 4 kohdan mukaisesti lasketulle määrälle, josta on vähennetty mahdolliset ennakkomaksut.

         6.   Edellä 5 kohdan b alakohdan nojalla kertyvä korko lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä todelliset päivät/360 -laskentamenetelmää ja korkoa, joka on sama kuin eurojärjestelmän viimeisimmässä perusrahoitusoperaatiossa käytetty marginaalikorko.
   6 artikla
   Toimivaltuudet
   1.   Siinä määrin kuin on tarpeen, EKP:n johtokunta antaa ohjeita Lietuvos bankasille tässä päätöksessä olevien määräysten täsmentämiseksi ja toteuttamiseksi sekä osoittaa asianmukaiset oikeuskeinot mahdollisten ongelmien käsittelyä varten.
   2.   EKP:n johtokunnan 1 kohdan nojalla antamat ohjeet annetaan viipymättä tiedoksi EKP:n neuvostolle, ja EKP:n johtokunta noudattaa EKP:n neuvoston asiaa koskevia päätöksiä.
   7 artikla
   Loppusäännös
   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 31 päivänä joulukuuta 2014.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Neuvoston päätös 2014/509/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, yhtenäisvaluutan käyttöönotosta Liettuassa 1 päivänä tammikuuta 2015 (EUVL L 228, 31.7.2014, s. 29).

      (2)  Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2013/30, annettu 29 päivänä elokuuta 2013, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääomasta (EUVL L 16, 21.1.2014, s. 61).

      (4)  Päätös EKP/2013/28, annettu 29 päivänä elokuuta 2013, kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa (EUVL L 16, 21.1.2014, s. 53).

      (5)  Päätös EKP/2013/31, annettu 30 päivänä elokuuta 2013, euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien maksettavista osuuksista Euroopan keskuspankin pääomasta (EUVL L 16, 21.1.2014, s. 63).

      (6)  Katso alaviite 4.

      (7)  Päätös EKP/2013/17, tehty 21 päivänä kesäkuuta 2013, kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa (EUVL L 187, 6.7.2013, s. 15).

      (8)  Päätös EKP/2013/26, annettu 29 päivänä elokuuta 2013, toimenpiteistä, joita Euroopan keskuspankin kertyneen oman pääoman arvon osuuksien maksaminen ja siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien kansallisten keskuspankkien saatavien tarkistaminen edellyttävät (EUVL L 16, 21.1.2014, s. 47).

      (9)  Valuuttavarantojen koostumuksesta ja arvostuksesta sekä niiden ensimmäistä siirtoa koskevista yksityiskohdista sekä vastaavien saamisten valuuttalajista ja korosta 3 päivänä marraskuuta 1998 annettujen suuntaviivojen, sellaisina kuin ne vat muutettuina 16 päivänä marraskuuta 2000 annetuilla suuntaviivoilla, EKP/2000/15 (EUVL L 336, 30.12.2000, s. 114).

      (10)  Päätös EKP/2004/2, tehty 19 päivänä helmikuuta 2004, Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä, EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33.

      (11)  EUVL C 64, 21.2.2015, s. 5.


title: 2010/427/EU: Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010 , Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta

text:
               3.8.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 201/30

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010,
   Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta
   (2010/427/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 27 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
   ottaa huomioon Euroopan komission hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tämän päätöksen tarkoituksena on Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’ tai ’ulkosuhdehallinto’, organisaation ja toiminnan vahvistaminen. EUH on korkean edustajan alaisuudessa toimiva unionin elin, joka toiminnallisesti itsenäinen ja joka on perustettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella, 27 artiklan 3 kohdalla. Tätä päätöstä ja erityisesti viittausta käsitteeseen ’korkea edustaja’ tulkitaan SEU-sopimuksen 18 artiklassa korkealle edustajalle määrättyjen eri tehtävien mukaisesti.

               (2)

               SEU-sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä näiden ja muiden politiikkojensa välillä. Neuvosto ja komissio varmistavat unionin korkean edustajan avustamana tämän johdonmukaisuuden ja tekevät siinä tarkoituksessa yhteistyötä.

               (3)

               EUH tukee korkeaa edustajaa, joka on myös komission varapuheenjohtaja ja ulkoasiainneuvoston puheenjohtaja, hänen suorittaessaan Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, jäljempänä ’YUTP’, johtamiseen ja unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseen liittyviä tehtäviään sellaisina kuin ne on esitetty erityisesti SEU-sopimuksen 18 ja 27 artiklassa. EUH tukee korkeaa edustajaa hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, tämän kuitenkaan vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön tavanomaisiin tehtäviin. EUH tukee korkeaa edustajaa myös hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan yhteensovittamisesta muilta osin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission yksiköiden tavanomaisiin tehtäviin.

               (4)

               Osallistuessaan unionin ulkoisen yhteistyön ohjelmiin EUH:n olisi pyrittävä varmistamaan, että nämä ohjelmat täyttävät ulkoisen toiminnan tavoitteet sellaisina kuin ne on asetettu SEU-sopimuksen 21 artiklassa ja erityisesti sen 2 kohdan d alakohdassa, ja että ne noudattavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 208 artiklan mukaisia unionin kehityspolitiikan tavoitteita. Tässä yhteydessä ulkosuhdehallinnon olisi myös edistettävä kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (1) ja humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen (2) tavoitteiden täyttymistä.

               (5)

               Lissabonin sopimuksen mukaan EUH:n on oltava toimintakykyinen mahdollisimman pian mainitun sopimuksen voimaantulon jälkeen, jotta mainitun sopimuksen määräykset voidaan panna täytäntöön.

               (6)

               Euroopan parlamentti toteuttaa täysimääräisesti tehtävänsä unionin ulkoisen toiminnan alalla, mukaan lukien poliittinen valvonta, josta se huolehtii SEU-sopimuksen 14 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti, sekä lainsäädäntöön ja talousarvioon liittyvissä asioissa perussopimusten mukaisesti. Lisäksi korkea edustaja kuulee SEU-sopimuksen 36 artiklan mukaisesti säännöllisesti Euroopan parlamenttia YUTP:n keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista sekä huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon. EUH avustaa korkeaa edustajaa tältä osin. Euroopan parlamentin jäsenten pääsy turvallisuusluokiteltuihin asiakirjoihin ja tietoihin YUTP:n alalla edellyttää erityisjärjestelyjä. Siihen asti kun tällaiset järjestelyt on hyväksytty, sovelletaan neuvoston arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamisesta Euroopan parlamentin tutustuttavaksi 20 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston toimielinten välisen sopimuksen (3) voimassa olevia määräyksiä.

               (7)

               Korkean edustajan tai hänen edustajansa olisi täytettävä Euroopan puolustusviraston (4), Euroopan unionin satelliittikeskuksen (5), Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen (6) sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (7) osalta niiden kunkin perustamissäädöksissä säädetyt velvollisuudet. EUH:n olisi annettava näille yksiköille tuki, josta neuvoston pääsihteeristö tällä hetkellä huolehtii.

               (8)

               Olisi hyväksyttävä EUH:n henkilöstöön ja sen palvelukseen ottamiseen liittyvät säännökset, jos ne ovat tarpeen ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan kannalta. Samalla olisi tehtävä SEUT-sopimuksen 336 artiklan mukaisesti tarpeelliset muutokset Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, sekä yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettaviin palvelussuhteen ehtoihin, jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’ (8), sanotun kuitenkaan vaikuttamatta SEUT-sopimuksen 298 artiklaan. EUH:ta olisi sen henkilöstöä koskevilta osin pidettävä henkilöstösäännöissä ja palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettuna toimielimenä. Korkea edustaja on nimittävä viranomainen sekä niiden virkamiesten osalta, joihin sovelletaan henkilöstösääntöjä, että sen henkilöstön osalta, joihin sovelletaan palvelussuhteen ehtoja. Ulkosuhdehallinnon virkamiesten ja muun henkilöstön lukumäärä päätetään vuosittain osana talousarviomenettelyä, ja se otetaan huomioon henkilöstötaulukossa.

               (9)

               Ulkosuhdehallinnon henkilöstön olisi suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan unionin edun mukaisesti.

               (10)

               Palvelukseen ottamisen olisi perustuttava ansioihin samalla kun siinä varmistetaan asianmukainen maantieteellinen ja sukupuolten välinen tasapaino. Ulkosuhdehallinnon henkilöstössä tulisi olla tarkoituksenmukainen määrä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia. Vuonna 2013 suoritettavassa tarkastelussa olisi käsiteltävä myös tätä kysymystä, mukaan lukien tarvittaessa ehdotuksia erityisiksi lisätoimenpiteiksi mahdollisen epätasapainon korjaamiseksi.

               (11)

               Ulkosuhdehallinto koostuu SEU-sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston pääsihteeristön ja komission virkamiehistä sekä jäsenvaltioiden lähettämästä ulkoasiainhallinnon henkilöstöstä. Asiaankuuluvat yksiköt ja tehtävät neuvoston pääsihteeristössä ja komissiossa sekä virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on virka tai toimi näissä yksiköissä tai jotka toimivat näissä tehtävissä, siirretään sitä varten ulkosuhdehallintoon. EUH ottaa palvelukseen ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 yksinomaan neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta lähtöisin olevia virkamiehiä sekä jäsenvaltioiden lähettämää ulkoasiainhallinnon henkilöstöä. Tuon päivän jälkeen kaikkien Euroopan unionin virkamiesten ja sen muun henkilöstön olisi voitava hakea ulkosuhdehallinnossa avoimena olevia virkoja tai toimia.

               (12)

               Ulkoasiainhallinto voi erityistapauksissa käyttää erikoistuneita lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, jotka ovat korkean edustajan alaisuudessa. Lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, joilla on toimi EUH:ssa, ei lasketa siihen kolmannekseen ulkoasiainhallinnon koko hallintovirkamiestason, jäljempänä ’AD-taso’, henkilöstöstä, jota jäsenvaltioiden henkilöstön olisi edustettava EUH:n saavutettua täyden toimintakykynsä. Heidän siirtonsa ulkoasiainhallinnon perustamisvaiheessa ei ole ilman eri toimenpiteitä tapahtuva ja se tapahtuu lähtöjäsenvaltion viranomaisten suostumuksella. Ulkosuhdehallintoon 7 artiklan mukaisesti lähetetyn kansallisen asiantuntijan työsopimuksen päättyessä asianomainen tehtävä muutetaan väliaikaisen toimihenkilön toimeksi, jos tehtävä, jota kansallinen asiantuntija hoitaa, vastaa AD-tason henkilöstön tavallisesti hoitamaa tehtävää, edellyttäen, että henkilöstötaulukossa on saatavilla tarvittava toimi.

               (13)

               Komissio ja EUH sopivat yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka liittyvät ohjeiden antamiseen komissiolta edustustoille. Niissä olisi erityisesti määrättävä, että komission antaessa edustustoille ohjeita se toimittaa samanaikaisesti niistä jäljennöksen edustuston päällikölle ja EUH:n keskushallinnolle.

               (14)

               Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (9), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, olisi muutettava EUH:n sisällyttämiseksi sen 1 artiklaan ja jotta sillä olisi unionin talousarviossa erillinen pääluokka. Sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja samoin kuin muiden toimielinten osalta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa on myös EUH:ta koskeva osa, ja EUH antaa vastauksensa näihin kertomuksiin. Ulkosuhdehallintoon sovelletaan vastuuvapausmenettelyjä, joista määrätään SEUT-sopimuksen 319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145–147 artiklassa. Korkea edustaja antaa Euroopan parlamentille kaiken tarpeellisen tuen, jotta Euroopan parlamentti voi käyttää oikeuksiaan vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena. Komissio vastaa toimintatalousarvion täytäntöönpanosta SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti. Päätöksissä, joilla on rahoitusvaikutuksia, noudatetaan erityisesti varainhoitoasetuksen IV osastossa säädettyjä vastuita, ennen muuta sen 64–68 artiklaa taloushallinnon henkilöstön vastuualueiden osalta sekä sen 75 artiklaa menotapahtumien osalta.

               (15)

               EUH:n perustamisessa olisi noudatettava kustannustehokkuuden periaatetta ja pyrittävä välttämään budjettivaikutuksia. Tätä varten on käytettävä siirtymäjärjestelyjä ja valmiuksia on kehitettävä asteittain. Tehtävien, toimialojen ja resurssien tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden rakenteiden kanssa olisi vältettävä. Kaikkia mahdollisuuksia toiminnan järkiperäistämiseen olisi hyödynnettävä.
               Jäsenvaltioiden väliaikaisia toimihenkilöitä varten tarvitaan tämän lisäksi joitakin toimia, jotka on rahoitettava voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

               (16)

               Ulkosuhdehallinnon ja sen henkilöstön toimintaa varten olisi laadittava turvallisuutta, turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista ja avoimuutta koskevat säännöt.

               (17)

               Palautetaan mieliin, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa sovelletaan ulkosuhdehallintoon sekä sen virkamiehiin ja muihin toimihenkilöihin, joihin sovelletaan joko henkilöstösääntöjä tai palvelussuhteen ehtoja.

               (18)

               Euroopan unionilla ja Euroopan atomienergiayhteisöllä on edelleen yhteinen toimielinjärjestelmä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa molempien ulkosuhteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja antaa unionin edustustoille oikeus edustaa Euroopan atomienergiayhteisöä kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.

               (19)

               Korkean edustajan olisi tarkasteltava vuoden 2013 puoliväliin mennessä EUH:n organisaatiota ja toimintaa, ja tarkasteluun olisi liitettävä tarvittaessa ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi. Tällainen tarkistus olisi hyväksyttävä viimeistään vuoden 2014 alussa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Luonne ja toiminta-ala
   1.   Tällä päätöksellä annetaan määräykset Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’ tai ’ulkosuhdehallinto’, organisaatiosta ja toiminnasta.
   2.   EUH, jonka päätoimipaikka on Brysselissä, on toiminnallisesti itsenäinen, neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta erillinen Euroopan unionin elin, jolla on tehtäviensä suorittamiseksi ja tavoitteidensa saavuttamiseksi tarvittava oikeuskelpoisuus.
   3.   EUH toimii unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, alaisuudessa.
   4.   EUH muodostuu keskushallinnosta sekä kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä olevista unionin edustustoista.
   2 artikla
   Tehtävät
   1.   EUH tukee korkeaa edustajaa hänen suorittaessaan erityisesti SEU-sopimuksen 18 ja 27 artiklan mukaisia tehtäviään:

               —

               hänen suorittaessaan tehtäväänsä johtaa Euroopan unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, jäljempänä ’YUTP’, mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, jäljempänä ’YTPP’, osallistua ehdotuksillaan tämän politiikan muotoiluun, jota hän toteuttaa neuvoston valtuuttamana, sekä varmistaa unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuus,

               —

               hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, tämän kuitenkaan vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön tavanomaisiin tehtäviin,

               —

               hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan yhteensovittamisesta muilta osin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission yksiköiden tavanomaisiin tehtäviin.

         2.   EUH avustaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, komission puheenjohtajaa ja komissiota näille ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoidossa.
   3 artikla
   Yhteistyö
   1.   EUH tukee jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintoja sekä neuvoston pääsihteeristöä ja komission yksiköitä ja toimii niiden kanssa yhteistyössä, jotta voidaan varmistaa unionin ulkoisen toiminnan eri alojen välinen sekä näiden ja muiden unionin politiikkojen välinen johdonmukaisuus.
   2.   EUH ja komission yksiköt neuvottelevat omia tehtäviään suorittaessaan keskenään kaikista unionin ulkoiseen toimintaan liittyvistä kysymyksistä, YTPP:n piiriin kuuluvia kysymyksiä lukuun ottamatta. Ulkosuhdehallinto osallistuu sellaisten toimien valmisteluun ja niitä koskeviin menettelyihin, joita komissio valmistelee tällä alalla.
   Tämä kohta pannaan täytäntöön SEU-sopimuksen V osaston 1 luvun ja SEUT-sopimuksen 205 artiklan mukaisesti.
   3.   EUH voi tehdä yksikkötason järjestelyjä asiaankuuluvien neuvoston pääsihteeristön yksikköjen, komission tai unionin muiden laitosten tai toimielinten välisten elinten kanssa.
   4.   EUH tukee asiaankuuluvalla tavalla unionin muita toimielimiä ja elimiä, erityisesti Euroopan parlamenttia, ja tekee niiden kanssa asiaankuuluvaa yhteistyötä. EUH voi myös saada tarpeen mukaan tukea näiltä toimielimiltä ja elimiltä, virastot mukaan luettuina, ja tehdä niiden kanssa yhteistyötä. EUH:n sisäinen tarkastaja toimii yhteistyössä komission sisäisen tarkastajan kanssa tarkastuspolitiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi, erityisesti komissiolla toimintamenoista olevan vastuun osalta. Lisäksi ulkosuhdehallinto tekee yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (10) mukaisesti. Sen on erityisesti hyväksyttävä viipymättä mainitun asetuksen edellyttämä päätös sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä. Mainitussa asetuksessa säädetyin tavoin jäsenvaltiot, kansallisten säännösten mukaisesti, sekä toimielimet avustavat petostentorjuntaviraston henkilöstöä sen tehtävien suorittamisessa.
   4 artikla
   EUH:n keskushallinto
   1.   Ulkosuhdehallintoa johtaa toimeenpaneva pääsihteeri, joka toimii korkean edustajan alaisuudessa. Toimeenpaneva pääsihteeri toteuttaa kaikki ulkosuhdehallinnon moitteettoman toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien ne, jotka koskevat sen hallintoa ja budjettihallintoa. Toimeenpaneva pääsihteeri huolehtii siitä, että toimet sovitetaan tehokkaasti yhteen sekä keskushallinnon kaikkien yksiköiden välillä että unionin edustustojen kanssa.
   2.   Toimeenpanevaa pääsihteeriä avustaa kaksi apulaispääsihteeriä.
   3.   EUH:n keskushallinto jakautuu pääosastoihin.

               a)

               Näitä ovat erityisesti seuraavat:

                           —

                           pääosastot, jotka muodostuvat maantieteellisistä maailman kaikki maat ja alueet kattavista sekä monenvälisistä ja aihekohtaisista jaoksista. Nämä yksiköt sovittavat tarvittaessa toimintansa yhteen neuvoston pääsihteeristön sekä komission asianomaisten yksiköiden kanssa,

                           —

                           pääosasto, joka hoitaa hallintoon, henkilöstöön, talousarvioon, turvallisuuteen sekä viestintä- ja tietojärjestelmiin liittyviä kysymyksiä ja joka toimii toimeenpanevan pääsihteerin hallinnoiman EUH:n puitteissa. Korkea edustaja nimittää tavanomaisten palvelukseen ottoa koskevien sääntöjen mukaisesti talousarvioista ja hallinnosta huolehtivan pääjohtajan, joka toimii korkean edustajan alaisuudessa. Hän vastaa korkealle edustajalle EUH:n hallinnosta ja sisäisestä budjettihallinnosta. Hän noudattaa samoja budjettikohtia ja hallinnollisia sääntöjä, joita sovelletaan unionin talousarvion pääluokan III siinä osassa, joka kuuluu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 5,

                           —

                           kriisinhallinta- ja suunnitteluosasto, siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara, Euroopan unionin sotilasesikunta ja Euroopan unionin tilannekeskus, jotka toimivat suoraan korkean edustajan alaisuudessa ja vastuulla ja jotka avustavat korkeaa edustajaa hänen johtaessaan unionin YUTP:aa perussopimuksen määräysten mukaisesti ja ottamalla huomioon muut unionin toimivaltuudet SEU-sopimuksen 40 artiklan mukaisesti.

                     Näiden rakenteiden erityisominaisuudet sekä niiden toimintaan, palvelukseen ottoon ja henkilöstön asemaan liittyvät ominaispiirteet otetaan huomioon.
               On varmistettava täysimääräinen yhteensovittaminen ulkosuhdehallinnon kaikkien rakenteiden välillä.

               b)

               EUH:n keskushallintoon kuuluu myös:

                           —

                           strateginen politiikan suunnitteluyksikkö,

                           —

                           oikeudellinen yksikkö, joka on toimeenpanevan pääsihteerin hallintovallan alainen ja joka toimii tiiviisti yhdessä neuvoston ja komission oikeudellisten yksiköiden kanssa,

                           —

                           yksiköitä, jotka hoitavat toimielinten välisiä suhteita, tiedotusta ja julkisuusdiplomatiaa, sisäistä tilintarkastusta ja tarkastusta sekä henkilötietojen suojaa.

         4.   Korkea edustaja nimittää niiden neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajat, joiden puheenjohtajuudesta huolehtii hänen edustajansa, mukaan lukien poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puheenjohtajan, neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta 1 päivänä joulukuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/908/EU (11) liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
   5.   Neuvoston pääsihteeristö ja komission asiaankuuluvat yksiköt avustavat tarvittaessa korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa. EUH, neuvoston pääsihteeristö ja asiaankuuluvat komission yksiköt voivat tehdä tätä varten yksikkötason järjestelyjä.
   5 artikla
   Unionin edustustot
   1.   Korkea edustaja tekee päätöksen edustuston avaamisesta tai sulkemisesta yhteisymmärryksessä neuvoston ja komission kanssa.
   2.   Kukin unionin edustusto toimii edustuston päällikön alaisuudessa.
   Edustuston päälliköllä on määräysvalta edustuston koko henkilöstön suhteen, siihen kuuluvien asemasta riippumatta, ja edustuston kaikkeen toimintaan nähden. Hän on vastuussa korkealle edustajalle edustuston työskentelyn yleisestä hallinnosta sekä unionin kaikkien toimien yhteensovittamisesta huolehtimisesta.
   Edustustojen henkilöstöön kuuluu EUH:n henkilöstöä sekä komission henkilöstöä, jos se on asianmukaista unionin talousarvion toteuttamisen ja niiden unionin muiden politiikkojen kannalta, jotka eivät kuulu EUH:n toimeksiantoon.
   3.   Edustuston päällikkö saa ohjeet korkealta edustajalta ja EUH:lta, ja hän vastaa näiden ohjeiden täytäntöönpanosta.
   Aloilla, joilla komissio käyttää sille perussopimusten nojalla annettuja toimivaltuuksia, myös komissio voi SEUT-sopimuksen 221 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaa ohjeita edustustoille. Edustuston päälliköllä on kokonaisvastuu näiden ohjeiden täytäntöönpanosta.
   4.   Edustuston päällikkö käyttää kyseisessä kolmannessa maassa toteutettaviin unionin hankkeisiin osoitettuja toimintamäärärahoja varainhoitoasetuksen mukaisesti, jos komissio on siirtänyt hänelle tätä koskevan toimivallan.
   5.   EUH:n toimeenpaneva pääsihteeri arvioi kunkin edustuston toimintaa määräajoin. Arviointiin sisältyy tilintarkastus ja hallinnon tarkastus. EUH:n toimeenpaneva pääsihteeri voi pyytää tätä varten asiaankuuluvien komission yksiköiden apua. EUH:n sisäisten toimenpiteiden lisäksi OLAF käyttää toimivaltaansa erityisesti toteuttaessaan petostentorjuntatoimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
   6.   Korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä asemamaan, kansainvälisen järjestön tai asianomaisen kolmannen maan kanssa. Korkea edustaja toteuttaa erityisesti tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asemamaa myöntää unionin edustustolle ja sen henkilöstölle sekä näiden omaisuudelle vastaavat erioikeudet ja vapaudet kuin ne, joita tarkoitetaan 18 päivänä huhtikuuta 1961 tehdyssä diplomaattisia suhteita koskevassa Wienin yleissopimuksessa.
   7.   Unionin edustustoilla on valmiudet vastata myös muiden toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin, tarpeisiin, jotka koskevat näiden toimielinten yhteyksiä niihin kansainvälisiin järjestöihin tai kolmansiin maihin, joihin edustustot on akkreditoitu.
   8.   Edustuston päälliköllä on valtuudet edustaa unionia edustuston akkreditointimaassa, erityisesti kun on kyse sopimusten tekemisestä tai osallistumisesta oikeudenkäyntiin osapuolena.
   9.   Unionin edustustot toimivat läheisessä yhteistyössä ja jakavat tietoja jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen kanssa.
   10.   Unionin edustustot tukevat SEU-sopimuksen 35 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ja jäsenvaltioiden pyynnöstä jäsenvaltioita niiden diplomaattisuhteissa ja niiden konsuliviranomaisten antaessa suojelua unionin kansalaisille kolmansissa maissa tämän vaikuttamatta voimavaroihin.
   6 artikla
   Henkilöstö
   1.   Tätä artiklaa, sen 3 kohtaa lukuun ottamatta, sovelletaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, sekä näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’, mukaan lukien näihin sääntöihin SEUT-sopimuksen 336 artiklan mukaisesti tehdyt muutokset niiden mukauttamiseksi EUH:n tarpeisiin.
   2.   EUH käsittää Euroopan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä, mukaan lukien väliaikaisiksi toimihenkilöiksi nimitettyjä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnon henkilöstöön kuuluvia.
   Tähän henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä ja palvelussuhteen ehtoja.
   3.   Tarvittaessa EUH voi erityistapauksissa käyttää rajoitettua määrää erikoistuneita lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita.
   Korkea edustaja hyväksyy neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä 16 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2003/479/EY (12) vahvistettuja sääntöjä vastaavat säännöt, joiden mukaisesti lähetetyt kansalliset asiantuntijat ovat EUH:n käytettävissä antaakseen erityistä asiantuntemusta.
   4.   EUH:n henkilöstöön kuuluvien on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan unionin edun mukaisesti. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai ulkosuhdehallinnon ulkopuoliselta henkilöltä taikka miltään muulta elimeltä tai henkilöltä kuin korkealta edustajalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan, 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan 3 kohdan soveltamista. Henkilöstösääntöjen 11 artiklan toisen kohdan mukaisesti EUH:n henkilöstö ei saa ottaa vastaan minkäänlaista palkkiota mistään ulkosuhdehallinnon ulkopuolisesta lähteestä.
   5.   Valtuudet, jotka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluvat nimittävälle viranomaiselle ja viranomaiselle, jolla on palvelussuhteen ehtojen mukainen toimivalta tehdä sopimuksia, annetaan korkealle edustajalle, joka voi siirtää näitä valtuuksia EUH:n sisällä.
   6.   EUH:n palvelukseen otto perustuu ansioihin, samalla kun huolehditaan riittävän maantieteellisen ja sukupuolten välisen tasapainon varmistamisesta. Ulkosuhdehallinnon henkilöstössä on oltava tarkoituksenmukainen määrä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia. Jäljempänä 13 artiklan 3 kohdassa säädetty tarkastelu koskee myös tätä kysymystä, ja se käsittää tarvittaessa ehdotuksia tarkemmiksi lisätoimenpiteiksi, joilla mahdollinen epätasapaino voidaan korjata.
   7.   Unionin virkamiehillä ja jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista tulevilla väliaikaisilla toimihenkilöillä on samat oikeudet ja velvollisuudet ja heitä kohdellaan tasavertaisesti, erityisesti siltä osin kuin on kyse kelpoisuudesta tulla valituksi kaikkiin tehtäviin samanlaisin ehdoin. Kansallisista ulkoasiainhallinnoista tulevien väliaikaisten toimihenkilöiden ja unionin virkamiesten välillä ei saa tehdä eroa määrättäessä heitä tehtäviin kaikilla EUH:n toiminnan ja politiikan aloilla. Varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti jäsenvaltiot tukevat unionia jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista tulevien EUH:n väliaikaisten toimihenkilöiden niiden taloudellisten vastuiden täytäntöönpanossa, jotka johtuvat varainhoitoasetuksen 66 artiklan mukaisesta vastuusta.
   8.   Korkea edustaja vahvistaa EUH:n henkilöstön valintamenettelyt, jotka toteutetaan ansioihin perustuvalla avoimella menettelyllä ja joiden tavoitteena on varmistaa, että palvelukseen saadaan mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä, samalla kun varmistetaan riittävä maantieteellinen ja sukupuolten välinen tasapaino ja kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten tarkoituksenmukainen edustus ulkosuhdehallinnossa. Jäsenvaltioiden, neuvoston pääsihteeristön ja komission edustajat osallistuvat ulkosuhdehallinnon avoimia virkoja ja toimia koskevaan palvelukseenottomenettelyyn.
   9.   Kun EUH on täysin toimintakykyinen, olisi 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltioiden henkilöstön edustettava vähintään yhtä kolmasosaa EUH:n koko AD-tason henkilöstöstä. Samoin vakituisten unionin virkamiesten olisi edustettava vähintään 60:tä prosenttia EUH:n koko AD-tason henkilöstöstä, mihin olisi luettava mukaan ne jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista tulevat henkilöstöön kuuluvat, joista on tullut vakituisia unionin virkamiehiä henkilöstösääntöjen määräysten mukaisesti. Korkea edustaja esittää vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen ulkosuhdehallinnon virkojen ja toimien täyttämisestä.
   10.   Korkea edustaja vahvistaa tehtäväkiertoa koskevat säännöt, jotta varmistetaan ulkosuhdehallinnon henkilöstön jäsenten suuri liikkuvuus. Edellä 4 artiklan 3 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun henkilöstöön sovelletaan erityisiä yksityiskohtaisia järjestelyjä. Periaatteessa kaikki ulkosuhdehallinnon henkilöstöön kuuluvat työskentelevät määräajoin unionin edustustoissa. Korkea edustaja vahvistaa tätä koskevat säännöt.
   11.   Kunkin jäsenvaltion on kansallisen lainsäädäntönsä sovellettavien määräysten mukaisesti taattava virkamiehilleen, joista on tullut EUH:n väliaikaisia toimihenkilöitä, välitön paluu entisiin tehtäviin sen kauden päätyttyä, jonka he ovat olleet ulkosuhdehallinnon palveluksessa. Palvelussuhteen ehtojen 50 b artiklan mukaisesti tämä palveluksessa olon kesto ei saa ylittää kahdeksaa vuotta, jollei sitä jatketa enintään kahdella vuodella poikkeuksellisissa oloissa ja yksikön edun nimissä.
   Ulkosuhdehallinnon palveluksessa olevilla unionin virkamiehillä on oikeus hakea alkuperäisen toimielimensä virkoja samoin ehdoin sisäisten ehdokkaiden kanssa.
   12.   EUH:n henkilöstön asianmukaista yhteistä koulutusta varten toteutetaan toimenpiteitä hyödyntäen erityisesti voimassa olevia kansallisen ja unionin tason käytäntöjä ja rakenteita. Korkea edustaja toteuttaa tätä varten asianmukaiset toimenpiteet vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta.
   7 artikla
   Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset
   1.   Liitteessä luetellut neuvoston pääsihteeristön ja komission asiaankuuluvat yksiköt ja tehtävät siirretään EUH:oon. Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on virka tai toimi liitteessä luetelluissa yksiköissä tai jotka hoitavat liitteessä lueteltuja tehtäviä, siirretään ulkosuhdehallintoon. Tämä koskee soveltuvin osin tällaisissa yksiköissä tai tehtävissä toimivaa sopimussuhteista tai paikalta palkattua henkilöstöä. Näissä yksiköissä tai tehtävissä toimivat lähetetyt kansalliset asiantuntijat siirretään myös ulkosuhdehallintoon heidät lähettäneiden jäsenvaltioiden viranomaisten suostumuksella.
   Nämä siirrot tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.
   Henkilöstösääntöjen mukaisesti korkea edustaja määrää henkilöstön siirtyessä ulkosuhdehallinnon palvelukseen kunkin virkamiehen hänen palkkaluokkaansa vastaavaan virkaan asianomaisen virkamiehen tehtäväryhmässä.
   2.   Menettelyt, jotka koskevat henkilöstön ottamista palvelukseen ulkosuhdehallintoon siirrettäviin virkoihin ja toimiin ja jotka ovat meneillään tämän päätöksen voimaantulopäivänä, jäävät voimaan. Ne toteutetaan ja saatetaan päätökseen korkean edustajan alaisuudessa asianomaisia avoimia virkoja ja toimia koskevien ilmoitusten sekä henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
   8 artikla
   Talousarvio
   1.   Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät Euroopan unionin talousarvion EUH:ta koskevan pääluokan osalta jaetaan varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti. Korkea edustaja hyväksyy sisäiset säännöt hallinnollisia toimenpiteitä koskevien budjettikohtien hallintoa varten. Toimintamenot jäävät komissiota koskevaan budjettikohtaan.
   2.   EUH käyttää toimivaltuuksiaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti sille osoitettujen määrärahojen rajoissa.
   3.   Laatiessaan arvioita EUH:n hallintomenoista korkea edustaja kuulee kehitysyhteistyöpolitiikasta vastaavaa komission jäsentä ja naapuruuspolitiikasta vastaavaa komission jäsentä näiden vastuualueiden osalta.
   4.   SEUT-sopimuksen 314 artiklan 1 kohdan mukaisesti EUH laatii ennakkoarviot seuraavan varainhoitovuoden menoistaan. Komissio kokoaa nämä ennakkoarviot talousarvioesitykseen, joka voi sisältää edellä mainituista poikkeavia arvioita. Komissio voi muuttaa talousarvioesitystä siten kuin SEUT-sopimuksen 314 artiklan 2 kohdassa on määrätty.
   5.   Talousarvion avoimuuden varmistamiseksi unionin ulkosuhteiden alalla komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen kanssa valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kattavasti kaikki unionin ulkosuhteisiin liittyvät menot.
   6.   Ulkosuhdehallintoon sovelletaan vastuuvapausmenettelyjä, joista määrätään SEUT-sopimuksen 319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145–147 artiklassa. EUH toimii tällöin täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimittaa tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot, mukaan lukien osallistumalla asiaan kuuluvien elinten kokouksiin.
   9 artikla
   Ulkoisen toiminnan välineet ja ohjelmasuunnittelu
   1.   Komissio vastaa unionin ulkoisen yhteistyön ohjelmien hallinnoinnista, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission ja EUH:n tehtäviin seuraavissa kohdissa esitetyssä ohjelmasuunnittelussa.
   2.   Korkea edustaja varmistaa unionin ulkoisen toiminnan yleisen poliittisen yhteensovittamisen huolehtien samalla unionin ulkoisen toiminnan yhtenäisyydestä, johdonmukaisuudesta ja tehokkuudesta erityisesti seuravilla ulkoisen avun välineillä:

               —

               kehitysyhteistyön rahoitusväline (13),

               —

               Euroopan kehitysrahasto (14),

               —

               demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (15),

               —

               eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (16),

               —

               teollistuneiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusväline (17),

               —

               ydinturvallisuusalan yhteistyöväline (18),

               —

               vakautusväline asetuksen (EY) N:o 1717/2006 (19) 4 artiklassa säädetyn avun osalta.

         3.   EUH edistää 2 kohdassa tarkoitettujen välineiden ohjelmasuunnittelua ja hallinnointisykliä näissä välineissä asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden pohjalta. Se vastaa seuraavien ohjelmasuunnitteluun sisältyvien strategisia ja monivuotisia vaiheita koskevien komission päätösten valmistelusta:

               i)

               maakohtaiset määrärahat kunkin alueen kokonaisrahoituksen määrittämiseksi monivuotisen rahoituskehyksen alustavan erittelyn mukaisesti. Osa rahoituksesta varataan kullakin alueella alueellisia ohjelmia varten;

               ii)

               maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat;

               iii)

               maa- ja alueohjelmat.

         Edellä olevan 3 artiklan mukaisesti korkea edustaja ja ulkosuhdehallinto toimivat yhteistyössä asianomaisten komission jäsenten ja yksiköiden kanssa 2 kohdassa tarkoitettujen välineiden koko ohjelmasuunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheen ajan, tämän kuitenkaan vaikuttamatta 1 artiklan 3 kohdan soveltamiseen. Kaikki päätösehdotukset laaditaan komission menettelyjä noudattaen ja ne toimitetaan komission hyväksyttäviksi.
   4.   Euroopan kehitysrahastoa ja kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevat ehdotukset, myös ne, joissa on kyse perusasetusten ja 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen muutoksista, laaditaan yhdessä ulkosuhdehallinnon ja komission asianmukaisissa yksiköissä kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen vastuulla ja ne esitetään yhdessä korkean edustajan kanssa komission hyväksyttäviksi.
   Aihekohtaiset ohjelmat, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä, ydinturvallisuusalan yhteistyövälinettä ja 2 kohdan seitsemännessä luetelmakohdassa tarkoitettua vakausvälineen osaa lukuun ottamatta, laatii asianomainen komission yksikkö kehitysyhteistyöpolitiikasta vastaavan komission jäsenen ohjauksella. Ne esitetään komission kollegiolle korkean edustajan ja muiden asianomaisten komission jäsenten suostumuksella.
   5.   Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevat ehdotukset, myös ne, joissa on kyse perusasetusten ja 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen muutoksista, laaditaan yhdessä ulkosuhdehallinnon ja komission asianmukaisissa yksiköissä naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen vastuulla, ja ne esitetään yhdessä korkean edustajan kanssa komission hyväksyttäviksi.
   6.   Korkea edustaja / EUH vastaa YUTP:n talousarvion, vakautusvälineen, 2 kohdan seitsemännessä luetelmakohdassa tarkoitettua osaa lukuun ottamatta, teollistuneiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen nojalla sekä viestinnän ja julkisuusdiplomatian sekä vaalitarkkailuvaltuuskuntien puitteissa toteutettavista toimista. Komissio vastaa niiden rahoituksen toteutuksesta korkean edustajan alaisuudessa hänen ominaisuudessaan komission varapuheenjohtajana. Tästä toteutuksesta vastaava komission yksikkö toimii EUH:n tiloissa.
   10 artikla
   Turvallisuus
   1.   Korkea edustaja päättää neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/264/EY (20) liitteessä olevan II osan I jakson 3 kohdassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan ulkosuhdehallinnon turvallisuussäännöistä ja toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EUH hallitsee tehokkaasti henkilöstöönsä, fyysiseen omaisuuteensa ja tietoihin kohdistuvat riskit ja että se täyttää tätä koskevan huolellisuusvelvoitteensa. Näitä sääntöjä sovelletaan kaikkiin ulkosuhdehallinnon henkilöstöön kuuluviin ja kaikkiin unionin edustustojen henkilöstön jäseniin heidän hallinnollisesta asemastaan tai alkuperästään riippumatta.
   2.   Kunnes 1 kohdassa tarkoitettu päätös on annettu:

               —

               turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisen osalta EUH soveltaa päätöksen 2001/264/EY liitteessä olevia turvallisuustoimenpiteitä,

               —

               muiden turvallisuusnäkökohtien osalta EUH soveltaa komission turvallisuussääntöjä, jotka ovat komission työjärjestyksen (21) asianomaisessa liitteessä.

         3.   EUH:lla on turvallisuusasioista vastaava yksikkö, jota jäsenvaltioiden asianomaiset yksiköt avustavat.
   4.   Korkea edustaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet ulkosuhdehallintoa koskevien turvallisuussääntöjen panemiseksi täytäntöön, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojelemiseksi ja toimenpiteiden toteuttamiseksi, jos ulkosuhdehallinnon henkilöstö ei ole noudattanut turvallisuussääntöjä. Tätä varten ulkosuhdehallinto pyytää neuvoja neuvoston pääsihteeristön turvallisuusyksiköltä sekä komission ja jäsenvaltioiden asianomaisilta yksiköiltä.
   11 artikla
   Asiakirjojen, arkistojen saatavuus ja tietosuoja
   1.   EUH soveltaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (22) vahvistettuja sääntöjä. Korkea edustaja päättää ulkosuhdehallintoa koskevista täytäntöönpanosäännöistä.
   2.   EUH:n toimeenpaneva pääsihteeri huolehtii ulkosuhdehallinnon arkistoja koskevista järjestelyistä. Neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta siirrettyjen yksiköiden asiaankuuluvat arkistot siirretään ulkosuhdehallintoon.
   3.   EUH suojelee yksilöitä heidän henkilötietojensa käsittelyssä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (23) vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Korkea edustaja päättää ulkosuhdehallintoa koskevista täytäntöönpanosäännöistä.
   12 artikla
   Kiinteä omaisuus
   1.   Neuvoston pääsihteeristö ja asiaankuuluvat komission yksiköt toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta 7 artiklassa tarkoitettujen siirtojen yhteydessä voidaan tehdä EUH:n toiminnan edellyttämät neuvoston ja komission rakennuksia koskevat siirrot.
   2.   Korkea edustaja ja neuvoston pääsihteeristö sekä komissio päättävät yhdessä ehdoista, joilla kiinteä omaisuus annetaan ulkosuhdehallinnon keskushallinnon ja unionin edustustojen käyttöön.
   13 artikla
   Loppusäännökset ja yleissäännökset
   1.   Korkea edustaja, neuvosto, komissio ja jäsenvaltiot vastaavat tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja toteuttavat kaikki sen edellyttämät toimenpiteet.
   2.   Korkea edustaja antaa vuoden 2011 loppuun mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kertomuksen ulkosuhdehallinnon toiminnasta. Kertomus koskee erityisesti 5 artiklan 3 ja 10 kohdan sekä 9 artiklan täytäntöönpanoa.
   3.   Korkea edustaja tarkastelee vuoden 2013 puoliväliin mennessä EUH:n organisaatiota ja toimintaa. Tarkastelu koskee muun muassa 6 artiklan 6, 8 ja 11 kohdan täytäntöönpanoa. Tämän tarkastelun yhteydessä tehdään tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi. Siinä tapauksessa neuvosto tarkistaa SEU-sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja mainitun tarkastelun perusteella tätä päätöstä viimeistään vuoden 2014 alussa.
   4.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Varainhoitoa ja palvelukseen ottamista koskevat säännökset tulevat voimaan sen jälkeen kun henkilöstösääntöjen, palvelussuhteen ehtojen ja varainhoitoasetuksen tarvittavat muutokset sekä lisätalousarvio on hyväksytty. Korkea edustaja, neuvoston pääsihteeristö ja komissio sopivat tarpeellisista järjestelyistä kitkattoman siirtymisen varmistamiseksi ja ne neuvottelevat tällöin jäsenvaltioiden kanssa.
   5.   Korkea edustaja toimittaa kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta komissiolle lisätalousarvioesityksen antamista varten arvion ulkosuhdehallinnon tuloista ja menoista sekä henkilöstötaulukon.
   6.   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. VANACKERE

      (1)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

      (2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kohti humanitaarista apua koskevaa eurooppalaista konsensusta (KOM/2007/0317 lopull.). Ei ole julkaistu virallisessa lehdessä.

      (3)  EYVL C 298, 30.11.2002, s. 1.

      (4)  Neuvoston yhteinen toiminta 2004/551/YUTP, hyväksytty 12 päivänä heinäkuuta 2004, Euroopan puolustusviraston perustamisesta (EUVL L 245, 17.7.2004, s. 17).

      (5)  Neuvoston yhteinen toiminta 2001/555/YUTP, hyväksytty 20 päivänä heinäkuuta 2001, Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta (EYVL L 200, 25.7.2001, s. 5).

      (6)  Neuvoston yhteinen toiminta 2001/554/YUTP, hyväksytty 20 päivänä heinäkuuta 2001, Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuskeskuksen perustamisesta (EYVL L 200, 25.7.2001, s. 1).

      (7)  Neuvoston yhteinen toiminta 2008/550/YUTP, hyväksytty 23 päivänä kesäkuuta 2008, Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ETPA) perustamisesta (EUVL L 176, 4.7.2008, s. 20).

      (8)  Asetus N:o 31/ETY, 11/Euratom, Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiajärjestön virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta (EYVL 45, 14.6.1962, s. 1387/62).

      (9)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1).

      (11)  EUVL L 322, 9.12.2009, s. 28.

      (12)  EUVL L 160, 28.6.2003, s. 72.

      (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).

      (14)  Neuvoston asetus N:o 5, säännöistä, jotka liittyvät merentakaisten maiden ja alueiden kehitysrahaston varoista suoritettavan rahoitustuen pyytämiseen ja antamiseen sekä sen talousarviota koskeviin järjestelyihin ja voimavarojen hallintoon (EYVL 33, 31.12.1958, s. 681/58).

      (15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1889/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 1).

      (16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1638/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1).

      (17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 382/2001, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanosta (EYVL L 57, 27.2.2001, s. 10).

      (18)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 300/2007, annettu 19 päivänä helmikuuta 2007, välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (EUVL L 81, 22.3.2007, s. 1).

      (19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 15 päivänä marraskuuta 2006, vakautusvälineen perustamisesta (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1).

      (20)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (21)  EYVL L 308, 8.12.2000, s. 26.

      (22)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

      (23)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      LIITE

         EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOON SIIRRETTÄVÄT YKSIKÖT JA TEHTÄVÄT
          (1)

      Jäljempänä on luettelo kaikista hallinnollisista yksiköistä, jotka siirretään kokonaisuudessaan Euroopan ulkosuhdehallintoon, jäljempänä (”EUH” tai ”ulkosuhdehallinto”. Tämä ei vaikuta mahdollisiin lisätarpeisiin tai resurssien kohdentamiseen, joista päätetään EUH:n perustamiseen liittyvissä kokonaistalousarviosta käytävissä neuvotteluissa, eikä tarvittavan tukitoiminnoista vastaavan henkilöstön palkkaamista koskeviin päätöksiin, eikä tästä johtuviin neuvoston pääsihteeristön ja komission sekä EUH:n välisiin yksikkötason järjestelyihin.
      1.   NEUVOSTON PÄÄSIHTEERISTÖ
      Jäljempänä mainituissa yksiköissä ja tehtävissä työskentelevä henkilöstö siirretään kokonaisuudessaan ulkosuhdehallintoon, lukuun ottamatta hyvin vähäistä määrää sellaista henkilöstöä, joka suorittaa 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisia neuvoston pääsihteeristön tavanomaisia tehtäviä, sekä tiettyjä jäljempänä mainittuja erityistehtäviä:

         Toimintayksikkö

         YTPP ja kriisinhallintarakenteet

                  —

                  Kriisinhallinta- ja suunnitteluosasto (CMPD)

                  —

                  Siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (CPCC)

                  —

                  Euroopan unionin sotilasesikunta (EUSE)

                              —

                              Suoraan EUSE:n pääjohtajan alaisuudessa toimivat osastot

                              —

                              Toiminta-ajatukset ja voimavarat -osasto

                              —

                              Tiedustelusta vastaava osasto

                              —

                              Operaatio-osasto

                              —

                              Logistiikkaosasto

                              —

                              Viesti- ja tietojärjestelmät -osasto

                  —

                  EU:n tilannekeskus (SitCen)

            Poikkeus:

                  —

                  Turvallisuusjärjestelyt hyväksyvän viranomaisen tukihenkilöstö SitCenissä

         Pääosasto E

                  —

                  Suoraan pääjohtajan alaisuudessa toimivat toimintayksiköt

                  —

                  Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Yhdistyneiden kansakuntien osasto

                  —

                  Länsi-Balkanin, Itä-Euroopan ja Keski-Aasian osasto

                  —

                  Joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen osasto

                  —

                  Parlamentin kanssa käsiteltävien YUTP-asioiden osasto

                  —

                  New Yorkin yhteystoimisto

                  —

                  Geneven yhteystoimisto

         Euroopan unionin erityisedustajien palvelukseen ja YTPP-operaatioihin väliaikaisesti siirretyt neuvoston pääsihteeristön virkamiehet

      2.   KOMISSIO (EDUSTUSTOT MUKAAN LUKIEN)
      Jäljempänä mainituissa yksiköissä ja tehtävissä työskentelevä henkilöstö siirretään kokonaisuudessaan ulkosuhdehallintoon, lukuun ottamatta hyvin rajoitettua määrää sellaista henkilöstöä, joka on mainittu jäljempänä poikkeuksina.

         Ulkosuhteiden pääosasto

                  —

                  Koko hallintotehtävissä oleva ja siihen suoraan liittyvä tukihenkilöstö

                  —

                  Linja A (Kriisinhallintatoimet ja YUTP:n koordinointi)

                  —

                  Linja B (Monenväliset suhteet ja ihmisoikeudet)

                  —

                  Linja C (Pohjois-Amerikka, Itä-Aasia, Australia, Uusi-Seelanti, ETA, Efta, San Marino, Andorra ja Monaco)

                  —

                  Linja D (Euroopan naapuruuspolitiikan koordinointi)

                  —

                  Linja E (Itä-Eurooppa, Etelä-Kaukasia ja Keski-Aasian tasavallat)

                  —

                  Linja F (Lähi- ja Keski-itä, Välimeren eteläpuoliset maat)

                  —

                  Linja G (Latinalainen Amerikka)

                  —

                  Linja H (Aasia, Japani ja Korea)

                  —

                  Linja I (Päätoimipaikan resurssit, tiedotus, toimielinten väliset suhteet)

                  —

                  Linja K (Ulkomaanedustus)

                  —

                  Linja L (Strategia, koordinointi ja analyysi)

                  —

                  Itäisen kumppanuuden työryhmä

                  —

                  Yksikkö-01 (Sisäinen tarkastus)

            Poikkeukset:

                  —

                  Rahoitusvälineiden hallinnoinnista vastaava henkilöstö

                  —

                  Edustustojen henkilöstön palkkojen ja lisien maksatuksesta vastaava henkilöstö

         Ulkomaanedustus

                  —

                  Kaikki edustustojen päälliköt ja varapäälliköt sekä heihin suoraan liittyvä tukihenkilöstö

                  —

                  Kaikki poliittiset jaokset tai solut ja niiden henkilöstö

                  —

                  Kaikki tiedotus- ja julkisuusdiplomatiajaokset ja niiden henkilöstö

                  —

                  Kaikki hallinnolliset jaokset

            Poikkeukset:

                  —

                  Rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vastaava henkilöstö

         Kehitysyhteistyön pääosasto

                  —

                  Linja D (AKT II – Länsi- ja Keski-Afrikka, Karibian alue sekä merentakaiset maat ja alueet) merentakaisten maiden työryhmää lukuun ottamatta

                  —

                  Linja E (Afrikan sarvi, Itä-Afrikka, eteläinen Afrikka, Intian valtameri ja Tyynimeri)

                  —

                  Yksikkö C1 (AKT 1: Avun suunnittelu ja hallinnointi): Suunnittelusta vastaava henkilöstö

                  —

                  Yksikkö C2 (Yleisafrikkalaiset kysymykset ja instituutiot, hallinto ja muuttoliike): Yleisafrikkalaisista kysymyksistä vastaava henkilöstö

                  —

                  Asianomainen hallintotehtävissä oleva ja siihen suoraan liittyvä tukihenkilöstö.

         (1)  Koko siirrettävän henkilöstön toimintamenot otetaan monivuotisen rahoituskehyksen menoja koskevasta budjettikohdasta 5 (Hallinto).


title: 2000/812/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan talousyhteisön ja Norsunluurannikon tasavallan välisessä Norsunluurannikon rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän heinäkuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

text:
Avis juridique important

|

32000D0812

Virallinen lehti nro L 329 , 27/12/2000 s. 0001 - 0002

Neuvoston päätös,tehty 14 päivänä joulukuuta 2000,Euroopan talousyhteisön ja Norsunluurannikon tasavallan välisessä Norsunluurannikon rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän heinäkuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona(2000/812/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisö ja Norsunluurannikon tasavalta ovat käyneet Euroopan talousyhteisön ja Norsunluurannikon tasavallan välisen Norsunluurannikon rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen(1) mukaisesti neuvotteluja määritelläkseen kyseiseen sopimukseen sen liitteenä olevan pöytäkirjan soveltamisjakson päätyttyä tehtävät muutokset tai lisäykset.(2) Näiden neuvottelujen päätteeksi parafoitiin uusi pöytäkirja 26 päivänä toukokuuta 2000.(3) Mainitun pöytäkirjan mukaan yhteisön kalastajat voivat kalastaa Norsunluurannikon suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 1 päivän heinäkuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisenä aikana.(4) Pöytäkirjaa on välttämätöntä soveltaa mahdollisimman pian, jottei yhteisön kalastusalusten toiminta keskeydy. Tämän vuoksi sopimuspuolet ovat parafoineet kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jossa määrätään parafoidun pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta voimassa olevan pöytäkirjan voimassaolon lakkaamista seuraavasta päivästä alkaen. Kyseinen sopimus olisi hyväksyttävä, jollei perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla tehdystä lopullisesta päätöksestä muuta johdu.(5) On aiheellista määrittää myös jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakautuminen kalastussopimuksen asettamissa rajoissa sovellettavan perinteisen jaon perusteella,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Norsunluurannikon tasavallan välisessä Norsunluurannikon rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän heinäkuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskeva, kirjeenvaihtona tehty sopimus.Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen ja pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaPöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:a) pohjakalastus:>TAULUKON PAIKKA>b) tonnikalan kalastus:i) nuottaa käyttävät tonnikala-alukset>TAULUKON PAIKKA>ii) pintasiima-alukset>TAULUKON PAIKKA>iii) vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset>TAULUKON PAIKKA>Jos näiden jäsenvaltioiden lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset.3 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. Glavany(1) EYVL L 379, 31.12.1990, s. 3.


title: 2004/806/EY: Komission päätös, tehty 19 päivänä marraskuuta 2004, kaupan esteitä koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä viinien tiettyihin maantieteellisiin merkintöihin liittyvien Kanadan harjoittamien kaupan käytäntöjen osalta (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4388)

text:
               30.11.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 354/30

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä marraskuuta 2004,
   kaupan esteitä koskevan tutkimusmenettelyn päättämisestä viinien tiettyihin maantieteellisiin merkintöihin liittyvien Kanadan harjoittamien kaupan käytäntöjen osalta
   (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4388)
   (2004/806/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,
   on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               CIVB (Conseili Interprofessionel du vin de Bordeaux) jätti 6 päivänä joulukuuta 2001 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94, jäljempänä ”asetus”, 4 artiklan mukaisen valituksen.

               (2)

               CIVB väitti, että yhteisön harjoittamaa Bordeaux- ja Médoc-viinin myyntiä Kanadassa haittasivat useat asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kaupan esteet eli ”kolmannen maan käyttöön ottamat tai harjoittamat kaupalliset käytännöt, joiden harjoittamisen oikeus kuuluu kansainvälisten kaupallisten sääntöjen soveltamisalaan”.

               (3)

               Väitetty este johtui Kanadan tavaramerkkilain muutoksesta C-57, jolla riistetään maantieteellisiltä merkinnöiltä Bordeaux ja Médoc se suoja, jonka WTO:n teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimuksen) määräykset antavat viinien maantieteellisille merkinnöille.

               (4)

               Komissio päätti, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimusmenettelyn vireille panemiseksi. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
                   (2).

               (5)

               Tutkimuksessa vahvistui valituksen tekijän oikeudellinen väite siitä, että Kanadan tavaramerkkilain muutos C-57 on ristiriidassa TRIPS-sopimuksen 23 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 24 artiklan 3 kohdan (ns. aiemman suojan heikentämiskielto) kanssa ja että nämä rikkomiset eivät ole perusteltavissa TRIPS-sopimuksen 24 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen nojalla.

               (6)

               Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että muutoksesta C-57 on vaarassa aiheutua asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa ja 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja epäsuotuisia kauppaan kohdistuvia vaikutuksia valituksen tekijälle.

               (7)

               Asetuksella perustettu neuvoa-antava komitea tarkasteli 12 päivänä helmikuuta 2003 tutkimusmenettelyn loppukertomusta.

               (8)

               Komissio parafoi 24 päivänä huhtikuuta 2003 Kanadan kanssa viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen, jonka mukaan erityisesti Kanadassa yleisniminä pidetyt nimitykset, ”Bordeaux”, ”Médoc” ja ”Medoc” mukaan luettuina, poistetaan lopullisesti luettelosta sopimuksen voimaan tullessa.

               (9)

               Heinäkuun 9 päivänä 2003 komissio päätti keskeyttää (3) tutkimusmenettelyn tarkoituksenaan tutkimuksen päättäminen heti kun Kanada on tosiasiallisesti poistanut edellä mainitut nimitykset muutoksen C-57 yleisnimien luettelosta.

               (10)

               Heinäkuun 30 päivänä 2003 neuvosto hyväksyi Euroopan yhteisöjen puolesta Kanadan kanssa tehdyn viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen (4). Kahdenvälinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2004 (5).

               (11)

               Kanada on poistanut tavaramerkkilain 11.18. §:n 3 ja 4 momentin muuttamisesta annetulla asetuksella (6), nimitykset ”Bordeaux”, ”Médoc” ja ”Medoc” muutoksen C-57 yleisnimien luettelosta.

               (12)

               Sen vuoksi on aiheellista päättää tutkimusmenettely,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Päätetään kaupan esteitä koskeva tutkimusmenettely viinien tiettyjen maantieteellisiin merkintöihin liittyvien Kanadan harjoittamien kaupan käytäntöjen osalta.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2004.

            Komission puolesta

         Pascal LAMY

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3).

      (2)  EYVL C 124, 25.5.2002, s. 6.

      (3)  EUVL L 170, 9.7.2003, s. 29.

      (4)  EUVL L 35, 6.2.2004, s. 1.

      (5)  Kahdenvälisen sopimuksen 41 artiklan mukaan: ”Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisen päivänä, jona sopimuspuolet ovat vaihtaneet diplomaattinootit, joissa varmistetaan, että ne ovat saattaneet päätökseen tämän sopimuksen voimaantuloa varten tarvittavat menettelynsä”. EY:n nootti toimitettiin 16 päivänä syyskuuta 2003 ja Kanadan vastaus 26 päivänä huhtikuuta 2004.

      (6)  Teollisuusministeriö julkaisi 5 päivänä toukokuuta 2004 Kanadan virallisen lehden (Canada Gazette) II osassa asetuksen tavaramerkkilain 11.18 §:n 3 ja 4 momentin muuttamisesta. Asetus on voimassa rekisteröintipäivästä eli 22 päivästä huhtikuuta 2004 alkaen.