title: Uuden jäsenen nimittäminen tilintarkastustuomioistuimeen – Eoin O’Shea Euroopan parlamentin päätös 25. maaliskuuta 2010 ehdotuksesta nimittää Eoin O’Shea tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

text:
               7.1.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 4/71

         Torstai 25. maaliskuuta 2010Uuden jäsenen nimittäminen tilintarkastustuomioistuimeen – Eoin O’Shea
   P7_TA(2010)0083
   Euroopan parlamentin päätös 25. maaliskuuta 2010 ehdotuksesta nimittää Eoin O’Shea tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))
   2011/C 4 E/22
   (Kuuleminen)

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0033/2010),
   ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta kuuli kokouksessaan 15. maaliskuuta 2010 neuvoston nimeämää ehdokasta tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0043/2010),

               A.

               toteaa, että Eoin O’Shea täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset,

               1.

               antaa myönteisen lausunnon ehdotuksesta nimittää Eoin O’Shea tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille.


title: 2005/523/: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan yhteisön liittymisestä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991

text:
               22.7.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 192/63

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   tehty 30 päivänä toukokuuta 2005,
   Euroopan yhteisön liittymisestä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991
   (2005/523/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskeva kansainvälinen yleissopimus (jäljempänä ”UPOV-sopimus”) hyväksyttiin Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991, ja siinä annetaan uusien kasvilajikkeiden jalostajille mahdollisuus saada yksinomaiset jalostajanoikeudet yhtenäisten ja selvästi määriteltyjen periaatteiden perusteella.

               (2)

               Yhteisön toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia ei perustu pelkästään perustamissopimuksessa nimenomaisesti annettuun toimivaltaan, vaan se voi perustua myös perustamissopimuksen muihin määräyksiin ja yhteisön toimielinten näiden määräysten mukaisesti antamiin säädöksiin.

               (3)

               UPOV-sopimuksen asiasisältö kuuluu tällä alalla annettujen yhteisön asetusten soveltamisalaan.

               (4)

               Tämän vuoksi UPOV-sopimuksen hyväksyminen kuuluu sekä yhteisön että jäsenvaltioiden toimivaltaan.

               (5)

               UPOV-sopimus olisi hyväksyttävä yhteisön puolesta sen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   UPOV-sopimuksen tarkistettu teksti hyväksytään yhteisön puolesta sen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta.
   2.   UPOV-sopimuksen tarkistettu teksti ja Euroopan yhteisön julistus ovat tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet tallettaa liittymiskirja yhteisön puolesta uusia kasvilajikkeita suojaavan kansainvälisen liiton pääsihteerille.
   3 artikla
   Komissio suorittaa kullakin varainhoitokaudella vapaaehtoisuuteen perustuvan maksuosuuden, joka koostuu tietystä määrästä vuosimaksuyksikköjä, tietyin edellytyksin, jotka määritellään liitteeseen sisältyvässä julistuksessa, ja tätä tarkoitusta varten yhteisön yleisessä talousarviossa asetettujen määrien rajoissa.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. BODEN

      VUODEN 1991 SOPIMUSASIAKIRJA
      UUSIEN KASVILAJIKKEIDEN SUOJAAMISTA KOSKEVA KANSAINVÄLINEN YLEISSOPIMUS,
      tehty 2 päivänä joulukuuta 1961
      sekä tarkistettu Genevessä 10 päivänä marraskuuta 1972, 23 päivänä lokakuuta 1978 ja 19 päivänä maaliskuuta 1991
      ARTIKLALUETTELO

                     I luku:

                  Määritelmät

                  1 artikla:

               Määritelmät

                     II luku:

                  Sopimuspuolten yleiset velvoitteet

                  2 artikla:

               Sopimuspuolten perusvelvoite

                  3 artikla:

               Suojattavat kasvisuvut ja -lajit

                  4 artikla:

               Kansallinen kohtelu

                     III luku:

                  Jalostajanoikeuden myöntämisen edellytykset

                  5 artikla:

               Suojan edellytykset

                  6 artikla:

               Uutuus

                  7 artikla:

               Erotettavuus

                  8 artikla:

               Yhtenäisyys

                  9 artikla:

               Pysyvyys

                     IV luku:

                  Jalostajanoikeutta koskeva hakemus

                  10 artikla:

               Hakemusten jättäminen

                  11 artikla:

               Etuoikeus

                  12 artikla:

               Hakemuksen käsittely

                  13 artikla:

               Väliaikainen suoja

                     V luku:

                  Jalostajan oikeudet

                  14 artikla:

               Jalostajanoikeuden laajuus

                  15 artikla:

               Jalostajanoikeutta koskevat poikkeukset

                  16 artikla:

               Jalostajanoikeuden lakkaaminen

                  17 artikla:

               Jalostajanoikeuden käyttöä koskevat rajoitukset

                  18 artikla:

               Kaupan sääntelytoimenpiteet

                  19 artikla:

               Jalostajanoikeuden kesto

                     VI luku:

                  Lajikkeen nimeäminen

                  20 artikla:

               Lajikkeen nimeäminen

                     VII luku:

                  Jalostajanoikeuden mitättömyys ja menettäminen

                  21 artikla:

               Jalostajanoikeuden mitättömyys

                  22 artikla:

               Jalostajanoikeuden menettäminen

                     VIII luku:

                  Liitto

                  23 artikla:

               Jäsenet

                  24 artikla:

               Oikeusasema ja toimipaikka

                  25 artikla:

               Toimielimet

                  26 artikla:

               Neuvosto

                  27 artikla:

               Liiton toimisto

                  28 artikla:

               Kielet

                  29 artikla:

               Liiton talous

                     IX luku:

                  Yleissopimuksen täytäntöönpano; muut sopimukset

                  30 artikla:

               Yleissopimuksen täytäntöönpano

                  31 artikla:

               Sopimuspuolten ja aikaisempien sopimusasiakirjojen sitomien valtioiden väliset suhteet

                  32 artikla:

               Erityissopimukset

                     X luku:

                  Loppumääräykset

                  33 artikla:

               Allekirjoittaminen

                  34 artikla:

               Ratifiointi, hyväksyminen; liittyminen

                  35 artikla:

               Varaumat

                  36 artikla:

               Lainsäädäntöä sekä suojattavia kasvisukuja ja -lajeja koskevat tiedonannot; julkaistavat tiedot

                  37 artikla:

               Voimaantulo; aikaisempien sopimusasiakirjojen sulkeminen

                  38 artikla:

               Yleissopimuksen tarkistaminen

                  39 artikla:

               Irtisanominen

                  40 artikla:

               Olemassa olevien oikeuksien säilyttäminen

                  41 artikla:

               Yleissopimuksen alkuperäiset ja viralliset tekstit

                  42 artikla:

               Tallettajan tehtävät
            I LUKU
      MÄÄRITELMÄT
      1 artikla
      Määritelmät
      Tässä säädöksessä tarkoitetaan

                  i)

                  ”tällä yleissopimuksella” tätä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (vuonna 1991 tehtyä) sopimusasiakirjaa;

                  ii)

                  ”vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjalla”2 päivänä joulukuuta 1961 tehtyä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jota on muutettu 10 päivänä marraskuuta 1972 tehdyllä lisäasiakirjalla;

                  iii)

                  ”vuoden 1978 sopimusasiakirjalla” uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 23 päivänä lokakuuta 1978 tehtyä sopimusasiakirjaa;

                  iv)

                  ”jalostajalla”

                              —

                              henkilöä, joka on jalostanut tai löytänyt ja kehittänyt kasvilajikkeen,

                              —

                              henkilöä, joka on edellä mainitun henkilön työnantaja tai toimeksiantaja, jos asianomaisen sopimuspuolen lainsäädännössä näin määrätään,
                              tai

                              —

                              tapauskohtaisesti jommankumman edellä mainitun henkilön oikeudenomistaja;

                  v)

                  ”jalostajanoikeudella” oikeutta, joka jalostajalla on tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti;

                  vi)

                  ”kasvilajikkeella” yhteen alimpaan tunnettuun kasvitieteelliseen taksoniin kuuluvaa kasviryhmää, joka, riippumatta siitä, täyttyvätkö jalostajanoikeuden myöntämisen edellytykset täysin, voidaan

                              —

                              määritellä tietyn genotyypin tai genotyyppien yhdistelmän ominaisuuksien perusteella,

                              —

                              erottaa muista kasviryhmistä vähintään yhden mainitun ominaisuuden perusteella,
                              ja

                              —

                              katsoa kokonaisuudeksi sillä perusteella, että sitä voidaan lisätä ilman että se muuttuu;

                  vii)

                  ”sopimuspuolella” valtiota tai hallitustenvälistä järjestöä, joka on tämän yleissopimuksen sopimuspuoli;

                  viii)

                  ”alueella” sopimuspuolena olevan valtion osalta kyseisen valtion aluetta, ja sopimuspuolena olevan hallitustenvälisen järjestön osalta aluetta, jolla kyseisen hallitustenvälisen järjestön perustamissopimusta sovelletaan;

                  ix)

                  ”viranomaisella” 30 artiklan 1 kappaleen ii alakohdassa tarkoitettua viranomaista;

                  x)

                  ”liitolla” uusia kasvilajikkeita suojaavaa liittoa, joka on perustettu vuoden 1961 sopimusasiakirjalla, ja mainittu edelleen vuoden 1972 sopimusasiakirjassa, vuoden 1978 sopimusasiakirjassa ja tässä yleissopimuksessa;

                  xi)

                  ”liiton jäsenellä” vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuolena olevaa valtiota tai tämän yleissopimuksen sopimuspuolta.

            II LUKU
      SOPIMUSPUOLTEN YLEISET VELVOITTEET
      2 artikla
      Sopimuspuolten perusvelvoite
      Kukin sopimuspuoli myöntää jalostajanoikeuksia ja suojaa niitä.
      3 artikla
      Suojattavat kasvisuvut ja -lajit
      1.   [Valtiot, jotka ovat jo liiton jäseniä] Kukin sopimuspuoli, jota vuoden 1961/1972 sopimusasiakirja tai vuoden 1978 sopimusasiakirja sitoo, soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä

                  i)

                  sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin, joihin se soveltaa kyseisenä päivänä vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan määräyksiä;
                  ja

                  ii)

                  viimeistään viiden vuoden kuluttua mainitusta päivästä, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin.

            2.   [Uudet liiton jäsenet] Kukin sopimuspuoli, jota vuoden 1961/1972 sopimusasiakirja tai vuoden 1978 sopimusasiakirja ei sido, soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä

                  i)

                  sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, vähintään 15 kasvisukuun tai –lajiin;
                  ja

                  ii)

                  viimeistään kymmenen vuoden kuluttua mainitusta päivästä, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin.

            4 artikla
      Kansallinen kohtelu
      1.   [Kohtelu] Tässä yleissopimuksessa täsmennettyjä oikeuksia rajoittamatta, sopimuspuolen kansalaisia sekä sopimuspuolen alueella oleskelevia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, joilla on sopimuspuolen alueella rekisteröity toimipaikka, kohdellaan jalostajanoikeuksien myöntämisen ja suojan osalta kunkin muun sopimuspuolen alueella samalla tavalla kuin tämän muun sopimuspuolen omia kansalaisia kohdellaan tai voidaan myöhemmin kohdella sen lainsäädännön nojalla, edellyttäen kuitenkin, että nämä kansalaiset, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt noudattavat kyseisen muun sopimuspuolen kansalaisia koskevia ehtoja ja muotovaatimuksia.
      2.   [Kansalaiset] Edeltävän kappaleen soveltamista varten ”kansalaiset” tarkoittavat sopimuspuolena olevan valtion osalta kyseisen valtion kansalaisia ja sopimuspuolena olevan hallitustenvälisen järjestön osalta kyseisen järjestön jäsenvaltioiden kansalaisia.
      III LUKU
      JALOSTAJANOIKEUDEN MYÖNTÄMISEN EDELLYTYKSET
      5 artikla
      Suojan edellytykset
      1.   [Täytettävät vaatimukset] Jalostajanoikeus myönnetään, jos kasvilajike on

                  i)

                  uusi;

                  ii)

                  erottuva;

                  iii)

                  yhtenäinen;
                  ja

                  iv)

                  pysyvä.

            2.   [Muut edellytykset] Jalostajanoikeuden myöntämiselle ei aseteta muita tai erilaisia ehtoja, edellyttäen kuitenkin, että lajike nimetään 20 artiklan määräysten mukaisesti, että hakija noudattaa sen sopimuspuolen lainsäädännön muotovaatimuksia, jonka viranomaiselle hakemus on jätetty ja että hän suorittaa vaaditut maksut.
      6 artikla
      Uutuus
      1.   [Vaatimukset] Kasvilajikkeen katsotaan olevan uusi, jos jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen jättöpäivänä jalostaja ei ole myynyt tai muulla tavoin luovuttanut lajikkeen lisäysaineistoa tai satoa tai sitä ei ole hänen suostumuksellaan myyty tai muulla tavoin luovutettu muille kasvilajikkeen hyödyntämistarkoituksessa

                  i)

                  sen sopimuspuolen alueella, jolla hakemus on jätetty aikaisemmin kuin vuosi ennen kyseistä päivää;
                  ja

                  ii)

                  muualla kuin sen sopimuspuolen alueella, jolla hakemus on jätetty aikaisemmin kuin neljä vuotta tai, puiden tai viiniköynnösten osalta, aikaisemmin kuin kuusi vuotta ennen kyseistä päivää.

            2.   [Äskettäin luodut kasvilajikkeet] Jos sopimuspuoli soveltaa tätä yleissopimusta kasvisukuun tai -lajiin, johon se ei aikaisemmin ole soveltanut tätä yleissopimusta tai aikaisempaa sopimusasiakirjaa, se voi katsoa äskettäin luodun kasvilajikkeen, joka on olemassa tällaisena soveltamisen laajentamisen ajankohtana, täyttävän 1 kappaleessa määritellyn uutuusvaatimuksen, vaikka kyseisessä kappaleessa tarkoitettu myynti tai luovuttaminen muille olisi tapahtunut kyseisessä kappaleessa määriteltyä määräaikaa aikaisemmin.
      3.   [”Alue” tietyissä tapauksissa] 1 kappaleen soveltamista varten kaikki sopimuspuolet, jotka ovat saman hallitustenvälisen järjestön jäsenvaltioita, voivat toimia yhdessä, jos kyseisen järjestön määräykset sitä edellyttävät, yhdenmukaistaakseen tämän järjestön jäsenvaltioiden alueilla tehdyt toimenpiteet niiden omilla alueilla tehtyjen toimenpiteiden kanssa, ja niin tehdessään ilmoittavat asiasta pääsihteerille.
      7 artikla
      Erotettavuus
      Kasvilajikkeen katsotaan olevan erottuva, jos se on selvästi erotettavissa muista kasvilajikkeista, joiden olemassaolo on yleisesti tiedossa hakemuksen jättämisajankohtana. Erityisesti jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen tai toisen lajikkeen merkitsemistä viralliseen kasvilajikerekisteriin koskevan hakemuksen jättämisen, missä tahansa maassa, katsotaan tekevän tämän muun kasvilajikkeen yleisesti tunnetuksi hakemuksen jättämispäivästä lähtien, edellyttäen kuitenkin, että hakemus johtaa tapauskohtaisesti joko jalostajanoikeuden myöntämiseen tai mainitun muun kasvilajikkeen merkitsemiseen viralliseen kasvilajikerekisteriin.
      8 artikla
      Yhtenäisyys
      Kasvilajikkeen katsotaan olevan yhtenäinen, jos se on mahdollisia, sitä lisättäessä syntyviä muunnoksia lukuun ottamatta riittävän yhtenäinen keskeisiltä ominaispiirteiltään.
      9 artikla
      Pysyvyys
      Kasvilajikkeen katsotaan olevan pysyvä, jos sen merkitykselliset ominaisuudet pysyvät muuttumattomina toistuvan lisäyksen jälkeen tai, jos kyseessä on tietty lisäyskierto, kunkin lisäyskierron lopussa.
      IV LUKU
      JALOSTAJANOIKEUTTA KOSKEVA HAKEMUS
      10 artikla
      Hakemusten jättäminen
      1.   [Ensimmäisen hakemuksen jättämispaikka] Jalostaja voi valita sopimuspuolen, jonka viranomaiselle hän haluaa jättää ensimmäisen jalostajanoikeutta koskevan hakemuksensa.
      2.   [Myöhempien hakemusten ajankohta] Jalostaja voi jättää jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen muiden sopimuspuolten viranomaisille odottamatta jalostajanoikeuden myöntämistä sen sopimuspuolen viranomaiselta, jolle se on jättänyt ensimmäisen hakemuksensa.
      3.   [Suojan riippumattomuus] Sopimuspuoli ei kieltäydy myöntämästä jalostajanoikeutta tai rajoita sen voimassaoloaikaa sillä perusteella, että muussa valtiossa tai hallitustenvälisessä järjestössä ei ole haettu suojaa samaa kasvilajiketta varten, suojaa ei ole myönnetty tai se on lakannut.
      11 artikla
      Etuoikeus
      1.   [Oikeus; voimassaoloaika] Jalostajalla, joka on asianmukaisesti jättänyt kasvilajikkeen suojaa koskevan hakemuksen yhden sopimuspuolen alueella (”ensimmäinen hakemus”), on 12 kuukauden ajan etuoikeus, kun hän jättää jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen saman kasvilajikkeen osalta minkä tahansa muun sopimuspuolen viranomaiselle (”myöhempi hakemus”). Tämä ajanjakso lasketaan ensimmäisen hakemuksen jättämispäivästä. Hakemuksen jättämispäivää ei lasketa mukaan jälkimmäiseen ajanjaksoon.
      2.   [Oikeuteen vetoaminen] Hyötyäkseen etuoikeudestaan jalostajan tulee vedota myöhemmässä hakemuksessaan ensimmäisen hakemuksen etuoikeuteen. Viranomainen, jolle myöhempi hakemus on jätetty, voi vaatia jalostajaa toimittamaan vähintään kolmen kuukauden pituisen ajanjakson kuluessa myöhemmän hakemuksen jättämisestä jäljennöksen asiakirjoista, jotka muodostavat ensimmäisen hakemuksen, kyseisen hakemuksen vastaanottaneen viranomaisen oikeaksi todistamana, sekä kasvinäytteet tai muut todisteet, jotka osoittavat, että molempien hakemusten kohteena on sama kasvilajike.
      3.   [Asiakirjat ja aineisto] Jalostajalle myönnetään etuoikeuden voimassaoloajan päätyttyä kahden vuoden pituinen aika tai, jos ensimmäinen hakemus on hylätty tai peruutettu, tämän hylkäämisen tai peruuttamisen jälkeen tarvittava aika, jonka kuluessa myöhemmän hakemuksen vastaanottaneelle sopimuspuolen viranomaiselle toimitetaan tämän sopimuspuolen lainsäädännön edellyttämät tiedot, asiakirjat tai aineistot, jotka ovat tarpeen 12 artiklan mukaista hakemuksen käsittelyä varten.
      4.   [Ajanjakson aikaiset tapahtumat] 1 kappaleessa tarkoitetun ajanjakson aikaiset tapahtumat, kuten toisen hakemuksen jättäminen tai ensimmäisen hakemuksen kohteena olevan kasvilajikkeen julkistaminen tai käyttö, ei ole peruste myöhemmän hakemuksen hylkäämiselle. Tällaiset tapahtumat eivät myöskään luo oikeuksia kolmansille osapuolille.
      12 artikla
      Hakemuksen käsittely
      Jalostajanoikeuden myöntämistä koskeva päätös edellyttää sen tarkastelua, täyttyvätkö 5–9 artiklan mukaiset edellytykset. Hakemuksen käsittelyn aikana viranomainen voi kasvattaa kasvilajiketta tai suorittaa muita tarvittavia kokeita, suorituttaa kasvilajikkeen kasvatuksen tai muut tarvittavat kokeet, tai ottaa huomioon jo suoritettujen kasvatuskokeiden tai muiden kokeiden tulokset. Käsittelyä varten viranomainen voi vaatia, että jalostaja toimittaa sille kaikki tarvittavat tiedot, asiakirjat tai aineistot.
      13 artikla
      Väliaikainen suoja
      Kukin sopimuspuoli mahdollistaa toimenpiteet, joiden tarkoituksena on valvoa jalostajan etuja jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen jättämisen tai julkistamisen ja oikeuden myöntämisen välisenä aikana. Näiden toimenpiteiden vaikutuksesta jalostajanoikeuden haltijalla on vähintään oikeus kohtuulliseen korvaukseen sellaiselta henkilöltä, joka mainittuna aikana on suorittanut toimenpiteitä, jotka oikeuden myöntämisen jälkeen edellyttäisivät jalostajan lupaa 14 artiklan määräysten mukaisesti. Sopimuspuoli voi päättää, että tällaisilla toimenpiteillä on oikeusvaikutuksia ainoastaan sellaisiin henkilöihin, joille jalostaja on ilmoittanut hakemuksen jättämisestä.
      V LUKU
      JALOSTAJAN OIKEUDET
      14 artikla
      Jalostajanoikeuden laajuus
      1.   [Toimenpiteet lisäysaineiston osalta]

                  a)

                  Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, suojattavan kasvilajikkeen lisäysmateriaalin osalta seuraavat toimenpiteet edellyttävät jalostajan lupaa:

                              i)

                              lisäys (monistus);

                              ii)

                              kunnostus lisäystarkoitukseen;

                              iii)

                              myyntiin tarjoaminen;

                              iv)

                              myynti tai muu markkinointi;

                              v)

                              vienti;

                              vi)

                              tuonti;

                              vii)

                              varastointi johonkin yllä olevassa i–vi alakohdassa mainittuun tarkoitukseen.

                  b)

                  Jalostaja voi asettaa luvalleen ehtoja ja rajoituksia.

            2.   [Toimenpiteet sadon osalta] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, 1 kappaleen a kohdan i–vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet sadon osalta, joka on saatu suojatun lajikkeen lisäysaineiston luvattoman käytön avulla, edellyttävät jalostajan lupaa, ellei jalostajalla ole ollut kohtuullista mahdollisuutta käyttää oikeuttaan mainitun lisäysaineiston suhteen.
      3.   [Toimenpiteet tiettyjen tuotteiden osalta] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, kukin sopimuspuoli voi päättää, että 1 kappaleen a kohdan i–vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet sellaisten tuotteiden osalta, jotka on saatu suoraan 2 kappaleen määräysten soveltamisalaan kuuluvan suojatun lajikkeen lisäysaineistosta mainitun lisäysaineiston luvattoman käytön avulla, edellyttävät jalostajan lupaa, ellei jalostajalla ole ollut kohtuullista mahdollisuutta käyttää oikeuttaan mainitun sadon suhteen.
      4.   [Mahdolliset lisätoimenpiteet] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, kukin sopimuspuoli voi päättää, että muut kuin 1 kappaleen a kohdan i–vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet edellyttävät myös jalostajan lupaa.
      5.   [Johdannaislajikkeet ja tietyt muut lajikkeet]

                  a)

                  Tämän artiklan 1–4 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös

                              i)

                              lajikkeisiin, jotka on olennaisesti johdettu suojatusta lajikkeesta, kun suojattu lajike itse ei ole johdannaislajike;

                              ii)

                              lajikkeisiin, jotka eivät ole selvästi erotettavissa suojatusta lajikkeesta 7 artiklan mukaisesti;
                              ja

                              iii)

                              lajikkeisiin, joiden tuotanto edellyttää suojatun lajikkeen toistuvaa käyttöä.

                  b)

                  Lajikkeen katsotaan a kohdan i alakohdan soveltamista varten olevan olennaisesti johdettu toisesta lajikkeesta (”alkuperäislajikkeesta”), kun

                              i)

                              se on pääosin johdettu alkuperäislajikkeesta tai sellaisesta lajikkeesta, joka on pääosin johdettu alkuperäislajikkeesta, säilyttäen kuitenkin alkuperäislajikkeen genotyypistä tai genotyyppien yhdistelmästä johtuvat ominaispiirteet;

                              ii)

                              se on selkeästi erotettavissa alkuperäislajikkeesta;
                              ja

                              iii)

                              se johtamisesta aiheutuvia eroja lukuun ottamatta vastaa alkuperäislajiketta niiltä ominaispiirteiltään, jotka johtuvat alkuperäislajikkeen genotyypistä tai genotyyppien yhdistelmästä.

                  c)

                  Johdannaislajikkeita voi muodostua esimerkiksi luonnollisen tai indusoidun mutantin, somaklonaalisen variantin tai alkuperäislajikkeen variantin valinnan seurauksena, takaisinristeytyksessä tai geneettisissä transformaatioissa.

            15 artikla
      Jalostajanoikeutta koskevat poikkeukset
      1.   [Pakolliset poikkeukset] Jalostajanoikeus ei koske

                  i)

                  toimenpiteitä, jotka on suoritettu yksityisesti ja muuta kuin kaupallista tarkoitusta varten;

                  ii)

                  toimenpiteitä, jotka on suoritettu kokeellista tarkoitusta varten;
                  ja

                  iii)

                  toimenpiteitä, jotka on suoritettu muiden lajikkeiden jalostamista varten, eikä tämän lajikkeen osalta suoritettuja 14 artiklan 1–4 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä, lukuun ottamatta toimenpiteitä, joihin sovelletaan 14 artiklan 5 kappaleen määräyksiä.

            2.   [Valinnaiset poikkeukset] Sen estämättä, mitä 14 artiklassa määrätään, kukin sopimuspuoli voi, kohtuuden rajoissa ja ottaen huomioon jalostajan laillisten etujen valvomisen, rajoittaa jalostajanoikeutta minkä tahansa lajikkeen osalta, jotta se voi antaa maanviljelijöille luvan käyttää lisäystarkoitukseen omilla maillaan sadosta saatuja tuotteita, jotka he ovat saaneet istuttamalla suojattua lajiketta tai 14 artiklan 5 kappaleen a kohdan i tai ii alakohdassa tarkoitettua lajiketta omille mailleen.
      16 artikla
      Jalostajanoikeuden lakkaaminen
      1.   [Oikeuden lakkaaminen] Jalostajanoikeus ei koske toimenpiteitä, jotka liittyvät suojatun lajikkeen tai 14 artiklan 5 kappaleen määräysten soveltamisalaan kuuluvan lajikkeen aineistoon, jonka jalostaja on myynyt tai muulla tavoin markkinoinut tai se on myyty tai muulla tavoin markkinoitu hänen suostumuksellaan kyseisen sopimuspuolen alueella, tai mainitusta aineistosta johdettuun aineistoon, ellei näihin toimenpiteisiin

                  i)

                  liity kyseisen lajikkeen myöhempää lisäystä;
                  tai

                  ii)

                  lajikkeen lisäyksen mahdollistavaa lajikkeen aineiston vientiä sellaiseen maahan, joka ei suojaa sen kasvisuvun tai kasvilajin lajikkeita, johon lajike kuuluu, paitsi jos viety aineisto on tarkoitettu kulutukseen.

            2.   [”Aineiston” tarkoitus] Suhteessa lajikkeeseen ”aineistolla” tarkoitetaan 1 kappaleessa

                  i)

                  kaikenlaista lisäysaineistoa;

                  ii)

                  satoa, mukaan luettuna kokonaiset kasvit ja kasvinosat;
                  ja

                  iii)

                  tuotetta, joka on valmistettu suoraan sadosta.

            3.   [”Alue” tietyissä tapauksissa] 1 kappaleen soveltamista varten kaikki sopimuspuolet, jotka ovat saman hallitustenvälisen järjestön jäsenvaltioita, voivat toimia yhdessä, jos kyseisen järjestön määräykset sitä edellyttävät, yhdenmukaistaakseen tämän järjestön jäsenvaltioiden alueilla tehdyt toimenpiteet niiden omilla alueilla tehtyjen toimenpiteiden kanssa, ja niin tehdessään ilmoittavat asiasta pääsihteerille.
      17 artikla
      Jalostajanoikeuden käyttöä koskevat rajoitukset
      1.   [Yleinen etu] Ellei tässä yleissopimuksessa nimenomaisesti toisin määrätä, sopimuspuoli ei voi rajoittaa jalostajanoikeuden vapaata käyttöä muista syistä kuin yleisen edun vuoksi.
      2.   [Kohtuullinen korvaus] Jos tällaisen rajoituksen seurauksena kolmas osapuoli saa luvan suorittaa toimenpiteitä, jotka edellyttävät jalostajan lupaa, kyseinen sopimuspuoli ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että jalostaja saa kohtuullisen korvauksen.
      18 artikla
      Kaupan sääntelytoimenpiteet
      Jalostajanoikeus on riippumaton toimenpiteistä, joihin sopimuspuoli on ryhtynyt säännelläkseen alueellaan lajikkeiden aineiston tuotantoa, varmentamista (sertifiointia) ja markkinointia tai tällaisen aineiston tuontia tai vientiä. Missään tapauksessa nämä toimenpiteet eivät vaikuta tämän yleissopimuksen määräysten soveltamiseen.
      19 artikla
      Jalostajanoikeuden kesto
      1.   [Suoja-aika] Jalostajanoikeus myönnetään määräajaksi.
      2.   [Vähimmäisaika] Mainittu aika on vähintään 20 vuotta jalostajanoikeuden myöntämispäivästä lukien. Puiden ja viiniköynnösten osalta mainittu aika on vähintään 25 vuotta kyseisestä päivästä lukien.
      VI LUKU
      LAJIKKEEN NIMEÄMINEN
      20 artikla
      Lajikkeen nimeäminen
      1.   [Lajikkeiden merkitseminen nimellä; nimen käyttäminen]

                  a)

                  Lajike merkitään nimellä, joka on sen yleisnimi.

                  b)

                  Kukin sopimuspuoli varmistaa, että mikään lajikkeen nimenä rekisteröityyn merkintään liittyvä oikeus ei estä nimen vapaata käyttöä lajikkeen yhteydessä, myöskään jalostajanoikeuden lakattua, ellei 4 kappaleessa toisin määrätä.

            2.   [Nimen ominaisuudet] Nimen tulee mahdollistaa lajikkeen tunnistaminen. Se ei saa koostua pelkästään numeroista, ellei tämä ole vakiintunut tapa nimetä lajikkeita. Nimi ei saa olla harhauttava eikä se saa aiheuttaa sekaannusta lajikkeen ominaisuuksista tai arvosta tai vaikeuttaa lajikkeen tai sen jalostajan tunnistamista. Erityisesti nimen tulee erottua jokaisesta nimestä, joka jonkin sopimuspuolen alueella on merkitty saman kasvilajin tai lähisukuisen kasvilajin olemassa olevalle lajikkeelle.
      3.   [Nimen rekisteröinti] Jalostaja jättää lajikkeen nimiehdotuksen viranomaiselle. Mikäli nimiehdotus ei täytä 2 kappaleen vaatimuksia, viranomainen ei rekisteröi sitä, vaan kehottaa jalostajaa ehdottamaan määräajan kuluessa toista nimeä. Viranomainen rekisteröi nimen samanaikaisesti kuin se myöntää jalostajanoikeuden.
      4.   [Kolmansien osapuolten aikaisemmat oikeudet] Nimen rekisteröiminen ei vaikuta kolmansien osapuolten oikeuksiin. Jos lajikkeen nimen käyttämiseen 7 kappaleen mukaisesti velvollista henkilöä on aiemmin myönnetyn oikeuden perusteella kielletty käyttämästä nimeä, viranomainen vaatii jalostajaa antamaan toisen nimiehdotuksen lajikkeelle.
      5.   [Sama nimi kaikkien sopimuspuolten alueella] Lajike jätetään rekisteröitäväksi kaikille sopimuspuolille samalla nimellä. Kunkin sopimuspuolen viranomainen rekisteröi annetun nimen, ellei se katso, että nimeä ei voida käyttää sen alueella. Jälkimmäisessä tapauksessa viranomainen vaatii jalostajaa antamaan toisen nimiehdotuksen.
      6.   [Sopimuspuolten viranomaisten välinen tiedottaminen] Sopimuspuolen viranomainen varmistaa, että kaikkien muiden sopimuspuolten viranomaisille ilmoitetaan lajikkeiden nimiin liittyvistä asioista, erityisesti nimiehdotusten jättämisestä sekä nimien rekisteröinnistä ja kumoamisesta. Viranomainen voi osoittaa mahdolliset nimen rekisteröintiä koskevat huomautuksensa sille viranomaiselle, jolta nimeä koskeva ilmoitus on tullut.
      7.   [Velvollisuus käyttää nimeä] Henkilö, joka jonkin sopimuspuolen alueella tarjoaa myyntiin tai markkinoi kyseisellä alueella suojatun lajikkeen lisäysaineistoa, on velvollinen käyttämään lajikkeen nimeä myös sen jälkeen, kun jalostajanoikeus kyseisen lajikkeen osalta on lakannut, paitsi jos aiemmat oikeudet 4 kappaleen määräysten mukaisesti estävät tällaisen käytön.
      8.   [Nimen yhteydessä käytetyt merkit] Kun lajike tarjotaan myyntiin tai sitä markkinoidaan, rekisteröidyn lajikenimen ohella voidaan käyttää tavaramerkkiä, toiminimeä tai muuta vastaavaa merkkiä. Mikäli tällaista merkkiä käytetään, lajikenimen tulee kuitenkin olla helposti tunnistettavissa.
      VII LUKU
      JALOSTAJANOIKEUDEN MITÄTTÖMYYS JA MENETTÄMINEN
      21 artikla
      Jalostajanoikeuden mitättömyys
      1.   [Mitättömyysperusteet] Kukin sopimuspuoli julistaa myöntämänsä jalostajanoikeuden mitättömäksi, mikäli todetaan, että

                  i)

                  6 tai 7 artiklassa määrättyjä ehtoja ei ole noudatettu jalostajanoikeutta myönnettäessä;

                  ii)

                  8 tai 9 artiklassa määrättyjä ehtoja ei ole noudatettu jalostajanoikeutta myönnettäessä sellaisessa tapauksessa, jossa jalostajanoikeuden myöntäminen on olennaisesti perustunut jalostajan toimittamiin tietoihin ja asiakirjoihin;
                  tai

                  iii)

                  jalostajanoikeus on myönnetty henkilölle, joka ei ole oikeutettu siihen, ellei sitä siirretä henkilölle, joka on siihen oikeutettu.

            2.   [Muiden perusteiden poissulkeminen] Jalostajanoikeutta ei julisteta mitättömäksi muista kuin 1 kappaleessa tarkoitetuista syistä.
      22 artikla
      Jalostajanoikeuden menettäminen
      1.   [Menettämisen perusteet]

                  a)

                  Kukin sopimuspuoli voi julistaa menetetyksi myöntämänsä jalostajanoikeuden, mikäli todetaan, että 8 tai 9 artiklassa määrätyt ehdot eivät enää täyty.

                  b)

                  Edelleen kukin sopimuspuoli voi julistaa menetetyksi myöntämänsä jalostajanoikeuden, jos jalostaja sitä koskevan pyynnön saatuaan ja määrätyn ajan kuluessa

                              i)

                              ei toimita viranomaiselle tietoja, asiakirjoja tai aineistoa, joiden katsotaan olevan tarpeen lajikkeen säilyttämisen varmistamiseksi;

                              ii)

                              jättää suorittamatta sellaiset maksut, jotka mahdollisesti tulee maksaa oikeuden säilyttämiseksi;
                              tai

                              iii)

                              ei ehdota toista sopivaa nimeä sellaisessa tapauksessa, jossa lajikkeen nimi on kumottu oikeuden myöntämisen jälkeen.

            2.   [Muiden perusteiden poissulkeminen] Jalostajanoikeutta ei julisteta menetetyksi muista kuin 1 kappaleessa tarkoitetuista syistä.
      VIII LUKU
      LIITTO
      23 artikla
      Jäsenet
      Sopimuspuolet ovat liiton jäseniä.
      24 artikla
      Oikeusasema ja toimipaikka
      1.   [Oikeushenkilöllisyys] Liitto on oikeushenkilö.
      2.   [Oikeusasema] Liitolla on kunkin sopimuspuolen alueella tämän sopimuspuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti sellainen oikeusasema, jota liiton tavoitteiden ja sen tehtävien suorittaminen mahdollisesti edellyttävät.
      3.   [Toimipaikka] Liiton ja sen pysyvien toimielinten toimipaikka on Geneve.
      4.   [Päämajasopimus] Liitolla on päämajasopimus Sveitsin valaliiton kanssa.
      25 artikla
      Toimielimet
      Liiton pysyvät toimielimet ovat neuvosto ja liiton toimisto.
      26 artikla
      Neuvosto
      1.   [Kokoonpano] Neuvosto koostuu liiton jäsenten edustajista. Kukin liiton jäsen nimittää neuvostoon yhden edustajan ja yhden varaedustajan. Edustajilla ja varaedustajilla voi olla avustajia ja neuvonantajia.
      2.   [Virkamiehet] Neuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan. Se voi valita myös muita varapuheenjohtajia. Ensimmäinen varapuheenjohtaja ottaa puheenjohtajan paikan, jos tämä ei pysty hoitamaan virkaansa. Puheenjohtajan virkakausi on kolme vuotta.
      3.   [Istunnot] Neuvosto kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Neuvosto pitää varsinaisen istunnon vuosittain. Lisäksi puheenjohtaja voi kutsua neuvoston koolle harkintansa mukaan; hän kutsuu sen koolle kolmen kuukauden kuluessa, jos yksi kolmasosa liiton jäsenistä sitä pyytää.
      4.   [Tarkkailijat] Liiton ulkopuolisia valtioita voidaan kutsua tarkkailijoiksi neuvoston kokouksiin. Näihin kokouksiin voidaan kutsua myös muita tarkkailijoita ja asiantuntijoita.
      5.   [Tehtävät] Neuvoston tehtävinä on

                  i)

                  harkita sopivia toimenpiteitä liiton etujen turvaamiseksi ja edistää liiton kehitystä;

                  ii)

                  laatia neuvoston menettelytapasäännöt;

                  iii)

                  nimittää pääsihteeri ja tarvittaessa varapääsihteeri sekä määrätä kummankin palvelussuhteen ehdoista;

                  iv)

                  tarkastaa liiton vuosittainen toimintakertomus ja vahvistaa tuleva toimintasuunnitelma;

                  v)

                  antaa pääsihteerille kaikki tarvittavat ohjeet liiton tehtävien toteuttamiseksi;

                  vi)

                  laatia liiton hallinnolliset ja taloutta koskevat määräykset;

                  vii)

                  tarkastaa ja hyväksyä liiton talousarvio ja määrätä kunkin liiton jäsenen maksuosuus;

                  viii)

                  tarkastaa ja hyväksyä pääsihteerin laatima tilikertomus;

                  ix)

                  määrätä 38 artiklassa tarkoitettujen konferenssien ajankohta ja paikka sekä ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin niiden valmistelemiseksi;
                  ja

                  x)

                  tehdä kaikki muut tarvittavat päätökset liiton tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.

            6.   [Äänet]

                  a)

                  Kullakin liiton jäsenellä, joka on valtio, on neuvostossa yksi ääni.

                  b)

                  Sopimuspuoli, joka on hallitustenvälinen järjestö, voi toimivaltaansa kuuluvissa asioissa käyttää liiton jäseninä olevien jäsenvaltioidensa äänioikeutta. Tällainen hallitustenvälinen järjestö ei käytä jäsenvaltioidensa äänioikeutta, jos sen jäsenvaltiot käyttävät äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

            7.   [Äänienemmistöt] Päätöksenteko neuvostossa edellyttää annettujen äänten yksinkertaista enemmistöä, edellyttäen kuitenkin, että 5 kappaleen ii, vi ja vii alakohdassa, 28 artiklan 3 kappaleessa, 29 artiklan 5 kappaleen b kohdassa ja 38 artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut neuvoston päätökset vaativat annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistön. Äänestyksestä pidättymistä ei katsota annetuksi ääneksi.
      27 artikla
      Liiton toimisto
      1.   [Toimiston tehtävät ja johtaminen] Liiton toimisto suorittaa kaikki velvollisuudet ja tehtävät, jotka neuvosto on sille uskonut. Toimistoa johtaa pääsihteeri.
      2.   [Pääsihteerin tehtävät] Pääsihteeri on toiminnastaan vastuussa neuvostolle; hänellä on velvollisuus toteuttaa neuvoston päätökset. Hän esittää talousarvion neuvoston hyväksyttäväksi ja vastaa sen täytäntöönpanosta. Hän laatii neuvostolle selontekoja hallinnostaan ja toiminnastaan sekä liiton taloudesta.
      3.   [Henkilökunta] Ellei 26 artiklan 5 kappaleen iii alakohdassa toisin määrätä, annetaan liiton toimiston tehokkaan toiminnan edellyttämän henkilökunnan nimittämistä ja sen työsopimuksia koskevat ehdot hallinnollisissa ja taloutta koskevissa määräyksissä.
      28 artikla
      Kielet
      1.   [Toimiston kielet] Liiton toimisto käyttää englannin, espanjan, ranskan ja saksan kieltä suorittaessaan tehtäviään.
      2.   [Tietyissä kokouksissa käytettävät kielet] Neuvoston ja yleissopimuksen tarkistamista käsittelevien konferenssien kokoukset pidetään neljällä kielellä.
      3.   [Muut kielet] Neuvosto voi päättää muiden kielten käytöstä.
      29 artikla
      Liiton talous
      1.   [Tulot] Liiton menot katetaan

                  i)

                  liiton jäsenvaltioiden vuosimaksuilla;

                  ii)

                  palvelumaksuilla;

                  iii)

                  muilla tuloilla.

            2.   [Vuosimaksut: yksiköt]

                  a)

                  Kunkin liiton jäsenvaltion osuus vuosimaksujen kokonaismäärästä määräytyy vuosimaksuilla katettavien kokonaismenojen suuruuden ja kunkin jäsenvaltion 3 kappaleen mukaisen vuosimaksuyksiköiden lukumäärän perusteella. Mainittu osuus maksetaan 4 kappaleen mukaisesti.

                  b)

                  Vuosimaksuyksiköiden lukumäärä ilmaistaan kokonaisina lukuina tai murtolukuina, kuitenkin siten, ettei mikään murtoluku ole yhtä viidesosaa pienempi.

            3.   [Vuosimaksut: kunkin jäsenen osuus]

                  a)

                  Liiton jäseneen, joka on vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuoli, sovelletaan sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, samaa vuosimaksuyksiköiden lukumäärää kuin siihen on sovellettu välittömästi ennen mainittua päivää.

                  b)

                  Muu liiton jäsenenä oleva valtio ilmoittaa liittoon liittyessään pääsihteerille osoitetulla selityksellä siihen sovellettavan vuosimaksuyksiköiden lukumäärän.

                  c)

                  Liiton jäsenenä oleva valtio voi milloin tahansa ilmoittaa pääsihteerille osoitetulla selityksellä siihen a tai b kohdan perusteella sovellettavasta lukumäärästä poikkeavan vuosimaksuyksiköiden lukumäärän. Jos tällainen selitys annetaan kalenterivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana, se tulee voimaan seuraavan kalenterivuoden alusta lukien. Muutoin se tulee voimaan ilmoituksentekovuotta seuraavan toisen kalenterivuoden alusta lukien.

            4.   [Vuosimaksut: osuuksien laskeminen]

                  a)

                  Kunkin varainhoitokauden osalta vuosimaksuyksikköä vastaava rahamäärä lasketaan siten, että liiton jäsenvaltioiden suorittamilla vuosimaksuilla katettava kauden menojen kokonaismäärä jaetaan näihin valtioihin sovellettavalla vuosimaksuyksiköiden kokonaismäärällä.

                  b)

                  Kunkin liiton jäsenvaltion vuosimaksun suuruus lasketaan kertomalla yhtä vuosimaksuyksikköä vastaava rahamäärä asianomaisen valtion vuosimaksuyksiköiden määrällä.

            5.   [Vuosimaksujen laiminlyönti]

                  a)

                  Ellei b kohdassa toisin määrätä, liiton jäsenvaltio, joka on laiminlyönyt vuosimaksunsa, ei saa käyttää äänioikeuttaan neuvostossa, jos sen maksamattomien vuosimaksujen suuruus vastaa edellisen vuoden vuosimaksuja tai ylittää niitä vastaavan määrän. Äänioikeuden pidättäminen ei vapauta jäsenvaltiota mistään tähän yleissopimukseen perustuvista velvoitteista eikä poista mitään muita yleissopimuksen mukaisia oikeuksia.

                  b)

                  Neuvosto voi sallia mainitun liiton jäsenvaltion jatkaa äänioikeutensa käyttämistä, jos ja niin kauan kuin se on vakuuttunut siitä, että maksun viivästyminen johtuu poikkeuksellisista ja väistämättömistä olosuhteista.

            6.   [Tilintarkastus] Liiton tilintarkastuksen suorittaa liiton jäsenvaltio hallinnollisten ja taloutta koskevien määräysten mukaisesti. Neuvosto nimeää tällaisen jäsenvaltion kyseisen valtion suostumuksella.
      7.   [Hallitustenvälisten järjestöjen vuosimaksut] Sopimuspuolella, joka on hallitustenvälinen järjestö, ei ole velvollisuutta suorittaa vuosimaksuja. Jos se kuitenkin päättää suorittaa vuosimaksuja, siihen sovelletaan vastaavasti 1–4 kappaleen määräyksiä.
      IX LUKU
      YLEISSOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO; MUUT SOPIMUKSET
      30 artikla
      Yleissopimuksen täytäntöönpano
      1.   [Täytäntöönpanotoimenpiteet] Kukin sopimuspuoli ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tämän yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Erityisesti sopimuspuoli

                  i)

                  huolehtii asianmukaisista oikeussuojakeinoista jalostajanoikeuksien toteuttamiseksi tehokkaasti;

                  ii)

                  ylläpitää viranomaista, jonka tehtävänä on myöntää jalostajanoikeudet, tai uskoo tämän tehtävän toisen sopimuspuolen ylläpitämälle viranomaiselle;

                  iii)

                  varmistaa, että kansalaisille annetaan tietoa säännöllisinä julkaisuina, jotka koskevat

                              —

                              jalostajanoikeutta koskevia hakemuksia ja jalostajanoikeuden myöntämistä,
                              ja

                              —

                              ehdotettuja ja hyväksyttyjä lajikkeiden nimiä.

            2.   [Lakien vastaavuus] Tallettaessaan tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa kunkin valtion tai hallitustenvälisen järjestön edellytetään olevan lainsäädäntönsä mukaisesti sellaisessa asemassa, että se voi saattaa tämän yleissopimuksen määräykset voimaan.
      31 artikla
      Sopimuspuolten ja aikaisempien sopimusasiakirjojen sitomien valtioiden väliset suhteet
      1.   [Tämän yleissopimuksen sitomien valtioiden väliset suhteet] Liiton jäseninä olevien valtioiden, jotka ovat sekä tämän yleissopimuksen että yleissopimuksen aikaisemman sopimusasiakirjan sitomia, keskinäisiin suhteisiin sovelletaan ainoastaan tätä yleissopimusta.
      2.   [Mahdolliset suhteet valtioihin, jotka eivät ole tämän yleissopimuksen sitomia] Liiton jäsenvaltio, joka ei ole tämän yleissopimuksen sitoma, voi selittää pääsihteerille osoitetulla ilmoituksella, että se soveltaa suhteissaan kuhunkin sellaiseen liiton jäseneen, joka on ainoastaan tämän yleissopimuksen sitoma, viimeisintä sopimusasiakirjaa, jonka sitoma se on. Yhden kuukauden kuluttua tällaisen ilmoituksen antamispäivästä, ja kunnes selityksen antava liiton jäsenvaltio tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, kyseinen liiton jäsen soveltaa viimeisintä sopimusasiakirjaa, jonka sitoma se on, suhteissaan kuhunkin sellaiseen liiton jäseneen, joka on ainoastaan tämän yleissopimuksen sitoma, kun taas viimeksi mainittu soveltaa tätä yleissopimusta ensin mainittuun jäseneen.
      32 artikla
      Erityissopimukset
      Liiton jäsenet varaavat itselleen oikeuden tehdä keskenään erityissopimuksia lajikkeiden suojaamiseksi, siinä määrin kuin tällaiset sopimukset eivät ole ristiriidassa tämän yleissopimuksen määräysten kanssa.
      X LUKU
      LOPPUMÄÄRÄYKSET
      33 artikla
      Allekirjoittaminen
      Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten valtiolle, joka on liiton jäsen yleissopimuksen hyväksymispäivänä. Yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten maaliskuun 31 päivään 1992 saakka.
      34 artikla
      Ratifiointi, hyväksyminen ja liittyminen
      1.   [Valtiot ja tietyt hallitustenväliset järjestöt]

                  a)

                  Valtio voi tämän artiklan määräysten mukaisesti tulla tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi.

                  b)

                  Hallitustenvälinen järjestö voi tämän artiklan määräysten mukaisesti tulla tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi, jos

                              i)

                              sillä on toimivaltaa asioissa, joita tämä yleissopimus koskee;

                              ii)

                              sillä on omaa lainsäädäntöä, jossa määrätään jalostajanoikeuksien myöntämisestä ja suojaamisesta ja joka sitoo kaikkia sen jäsenvaltioita;
                              ja

                              iii)

                              se on asianmukaisesti valtuutettu sen sisäisten menettelytapojen mukaisesti liittymään tähän yleissopimukseen.

            2.   [Liittymiskirjat] Valtio, joka on allekirjoittanut tämän yleissopimuksen, tulee tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tallettamalla ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. Valtio, joka ei ole allekirjoittanut tätä yleissopimusta, ja hallitustenvälinen järjestö tulee tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tallettamalla liittymiskirjansa. Ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja talletetaan pääsihteerin huostaan.
      3.   [Neuvoston mielipide] Valtio, joka ei ole liiton jäsen, ja hallitustenvälinen järjestö pyytää ennen liittymiskirjansa tallettamista neuvoston mielipidettä sen lainsäädännön vastaavuudesta tämän yleissopimuksen määräysten kanssa. Jos mielipiteen sisältävä päätös on myönteinen, liittymiskirja voidaan tallettaa.
      35 artikla
      Varaumat
      1.   [Periaate] Ellei 2 kappaleessa toisin määrätä, tähän yleissopimukseen ei saa tehdä varaumia.
      2.   [Mahdollinen poikkeus]

                  a)

                  Sen estämättä mitä 3 artiklan 1 kappaleessa määrätään, valtiolla, joka tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tullessaan on vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuoli, ja suojaa suvuttomasti lisättäviä lajikkeita muun teollisoikeuden kuin jalostajanoikeuden avulla, on oikeus tehdä edelleen niin soveltamatta tätä yleissopimusta kyseisiin lajikkeisiin.

                  b)

                  Valtio, joka käyttää mainittua oikeutta hyväkseen, ilmoittaa tästä pääsihteerille tallettaessaan tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. Tämä valtio voi milloin tahansa peruuttaa mainitun ilmoituksen.

            36 artikla
      Lainsäädäntöä ja suojeltavia kasvisukuja ja -lajeja koskevat tiedonannot; julkaistavat tiedot
      1.   [Ensimmäinen ilmoitus] Tallettaessaan tapauksesta riippuen tämän yleissopimuksen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa valtio tai hallitustenvälinen järjestö ilmoittaa pääsihteerille

                  i)

                  lainsäädännöstään, joka koskee jalostajanoikeuksia;
                  ja

                  ii)

                  luettelon niistä kasvisuvuista ja -lajeista, joihin se soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi.

            2.   [Muutoksia koskevat ilmoitukset] Kukin sopimuspuoli ilmoittaa viipymättä pääsihteerille

                  i)

                  jalostajanoikeuksia koskevan lainsäädäntönsä muutoksista;
                  ja

                  ii)

                  tämän yleissopimuksen soveltamisen laajentamisesta muihin kasvisukuihin ja -lajeihin.

            3.   [Tietojen julkaiseminen] Pääsihteeri julkaisee kultakin asianomaiselta sopimuspuolelta saatujen tiedonantojen perusteella tietoja

                  i)

                  jalostajanoikeuksia koskevasta lainsäädännöstä ja tällaisen lainsäädännön muutoksista;
                  ja

                  ii)

                  1 kappaleen ii kohdassa tarkoitettujen kasvisukujen ja -lajien luetteloista sekä 2 kappaleen ii kohdassa tarkoitetuista soveltamisen laajentamisista.

            37 artikla
      Voimaantulo; aikaisempien sopimusasiakirjojen sulkeminen
      1.   [Alkuperäinen voimaantulo] Tämä yleissopimus tulee voimaan yhden kuukauden kuluttua siitä, kun viisi valtiota on tallettanut tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa, edellyttäen kuitenkin, että vähintään kolme näistä asiakirjoista on vuoden 1961/1972 tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuolina olevien valtioiden tallettamia.
      2.   [Myöhempi voimaantulo] Valtio, jota 1 kappale ei koske, tai hallitustenvälinen järjestö tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi yhden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on tallettanut tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa.
      3.   [Vuoden 1978 sopimusasiakirjan sulkeminen] Vuoden 1978 sopimusasiakirjan liittymiskirjoja ei voida tallettaa tämän yleissopimuksen 1 kappaleen mukaisen voimaantulon jälkeen, kuitenkin niin, että valtio, jota Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen vakiintuneen käytännön mukaisesti pidetään kehitysmaana, voi tallettaa tällaisen asiakirjan joulukuun 31 päivään 1995 saakka, ja muu valtio voi tallettaa tällaisen asiakirjan joulukuun 31 päivään 1993 saakka, vaikka tämä yleissopimus tulisi voimaan ennen kyseistä päivämäärää.
      38 artikla
      Yleissopimuksen tarkistaminen
      1.   [Konferenssi] Liiton jäsenten konferenssi voi tarkistaa tätä yleissopimusta. Neuvosto päättää tällaisen konferenssin koolle kutsumisesta.
      2.   [Päätösvaltaisuus ja enemmistö] Konferenssin istunnot ovat päätösvaltaisia ainoastaan, jos vähintään puolet liiton jäsenvaltioista ovat siinä edustettuina. Yleissopimuksen tarkistamispäätös edellyttää liiton läsnä olevien ja äänestävien jäsenvaltioiden kolmen neljäsosan äänten enemmistöä.
      39 artikla
      Irtisanominen
      1.   [Ilmoitukset] Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän yleissopimuksen ilmoittamalla siitä pääsihteerille. Pääsihteeri ilmoittaa irtisanomisilmoituksen vastaanottamisesta viipymättä kaikille liiton jäsenille.
      2.   [Aikaisemmat sopimusasiakirjat] Tämän yleissopimuksen irtisanomista koskevan ilmoituksen katsotaan samalla olevan sellaisen aikaisemman sopimusasiakirjan irtisanomisilmoitus, jonka sitoma tämän yleissopimuksen sopimuspuoli on.
      3.   [Voimaantulopäivä] Irtisanominen tulee voimaan seuraavan kalenterivuoden lopussa sen vuoden jälkeen, jona pääsihteeri on vastaanottanut ilmoituksen.
      4.   [Saadut oikeudet] Irtisanominen ei vaikuta niihin oikeuksiin, jotka on saatu lajikkeeseen tämän yleissopimuksen tai aikaisemman sopimusasiakirjan perusteella ennen irtisanomisen voimaantulopäivää.
      40 artikla
      Olemassa olevien oikeuksien säilyttäminen
      Tämä yleissopimus ei rajoita olemassa olevia jalostajanoikeuksia, jotka perustuvat sopimuspuolten lainsäädäntöön tai aikaisempaan sopimusasiakirjaan tai muuhun liiton jäsenten tekemään sopimukseen kuin tähän yleissopimukseen.
      41 artikla
      Yleissopimuksen alkuperäiset ja viralliset tekstit
      1.   [Alkuperäiskappale] Tämä yleissopimus allekirjoitetaan yhtenä alkuperäiskappaleena englannin, ranskan ja saksan kielellä, ja tekstien poiketessa toisistaan on ranskankielinen teksti ensisijainen. Alkuperäiskappale talletetaan pääsihteerin huostaan.
      2.   [Viralliset tekstit] Kuultuaan asianomaisia hallituksia ja hallitustenvälisiä järjestöjä, pääsihteeri vahvistaa tämän yleissopimuksen viralliset tekstit arabian, espanjan, hollannin, italian ja japanin kielellä sekä muilla neuvoston mahdollisesti osoittamilla kielillä.
      42 artikla
      Tallettajan tehtävät
      1.   [Jäljennösten toimittaminen] Pääsihteeri toimittaa tämän yleissopimuksen oikeaksi todistetut jäljennökset kaikille valtioille ja hallitustenvälisille järjestöille, jotka olivat edustettuina tämän yleissopimuksen hyväksyneessä diplomaattikonferenssissa, sekä pyynnöstä muille valtioille tai hallitustenvälisille järjestöille.
      2.   [Rekisteröinti] Pääsihteeri rekisteröi tämän yleissopimuksen Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristön huostaan.


Avis juridique important

|

32002D0842

2002/842/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2002, Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen hyväksytyn yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP täytäntöönpanosta Kaakkois-Euroopassa

Virallinen lehti nro L 289 , 26/10/2002 s. 0001 - 0002

Neuvoston päätös,tehty 21 päivänä lokakuuta 2002,Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen hyväksytyn yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP täytäntöönpanosta Kaakkois-Euroopassa(2002/842/YUTP)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP(1) ja erityisesti sen 6 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,sekä katsoo seuraavaa:(1) Käsiaseiden ja kevyiden aseiden liian suuri ja hallitsematon keskittyminen ja leviäminen on lisännyt rikollisuutta ja turvattomuutta Kaakkois-Euroopassa, mikä on pahentanut alueen konfliktitilannetta ja vaikeuttaa konfliktin jälkeistä rauhan rakentamista sekä vaarantaa vakavalla tavalla taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä Kaakkois-Euroopassa.(2) Euroopan unioni aikoo yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP 1 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin pyrkiessään toimia toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla ja asianmukaisissa alueellisissa yhteyksissä antamalla apua kansainvälisten järjestöjen, ohjelmien ja toimijoiden kautta sekä alueellisin järjestelyin.(3) Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa laadittua, käsiaseiden ja kevyiden aseiden torjumista koskevaa alueellista täytäntöönpanosuunnitelmaa on tarkoitus käyttää viitekehyksenä Kaakkois-Euroopan maita varten sellaisten ohjelmien ja hanke-ehdotusten kehittämiseksi, joilla pyritään vahvistamaan valmiuksia aseiden laittoman leviämisen ja alueelle kulkeutumisen valvomiseen.(4) Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) ja vakaussopimuksen puitteissa on perustettu Belgradissa toimiva "käsiaseiden vähentämistä käsittelevä Kaakkois-Euroopan alueellinen selvityskeskus". Keskukseen kuuluu tekninen tukiyksikkö, joka tukee lukuisia alueellisen ja kansallisen tason operatiivisia toimia.(5) Selvityskeskuksen tavoitteisiin kuuluu hallitusten ja hallituksista riippumattomien järjestöjen valmiuksien vahvistaminen käsiaseiden ja kevyiden aseiden laittoman alueelle kulkeutumisen torjumiseksi Kaakkois-Euroopan alueella. Selvityskeskus antaa erityistä painoa sellaisten alueellisten hankkeiden kehittämiselle, joilla pyritään torjumaan konkreettisella tasolla aseiden kulkeutumista rajojen yli.(6) Euroopan unioni katsoo, että alueellinen täytäntöönpanosuunnitelma ja selvityskeskuksen tavoitteet liittyvät käsiaseiden ja kevyiden aseiden kysyntää ja tarjontaa koskeviin näkökohtiin ja ovat jatkoa kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevalle toimintaohjelmalle, jonka pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkia näkökohtia käsitellyt New Yorkissa 9-20 päivänä heinäkuuta 2001 pidetty Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälinen konferenssi on hyväksynyt.(7) Euroopan unioni katsoo, että rahoitusavun antamisella selvityskeskukselle pyritään valtioiden välisen tiiviin yhteistyön tavoitteeseen, jolloin pyritään saavuttamaan Yhdistyneiden Kansakuntien toimintasuunnitelmassa mainitut tavoitteet, kuten tiedonvaihto, avunanto ja normien vahvistaminen, sekä korostetaan alueellisten järjestöjen roolia kyseisen yhteistyön edistämisessä.(8) Komissio on hyväksynyt, että tämän päätöksen täytäntöönpano annetaan sen tehtäväksi.(9) Euroopan unioni aikoo sen vuoksi antaa taloudellista apua selvityskeskukselle yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP II osaston mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Euroopan unioni osallistuu Belgradissa sijaitsevan, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) ja vakaussopimuksen puitteissa perustetun "käsiaseiden vähentämistä käsittelevän Kaakkois-Euroopan alueellisen selvityskeskuksen" toimintaan.2. Euroopan unioni antaa tätä tarkoitusta varten Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelmalle (UNDP) rahoitusapua, jolla on tarkoitus kattaa Belgradin selvityskeskuksen henkilöstömenoja.3. Tämän päätöksen täytäntöönpano annetaan komission tehtäväksi. Tätä varten komissio tekee Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa rahoitussopimuksen Euroopan unionin tukena, jota ei tarvitse suorittaa takaisin, annettavan rahoitusosuuden käyttämisestä, jolla katetaan yksikön johtajan (vanhempi neuvonantaja) palkkakustannuksia 12 kuukaudelta sekä hallituksista riippumattomien järjestöjen koordinoijan palkkakustannuksia 11 kuukaudelta.2 artikla1. Rahoitusohje 1 artiklassa mainittuja tarkoituksia varten on 200000 euroa.2. Edellä 1 kohdassa mainitulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien yhteisön menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.3 artiklaKomissio toimittaa asianomaisille neuvoston elimille kaikki merkittävät tiedot tämän päätöksen täytäntöönpanosta yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tiedot voivat perustua erityisesti niihin säännöllisiin raportteihin, jotka UNDP toimittaa komission kanssa tekemänsä sopimuksen puitteissa.4 artikla1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.Sen voimassaolo päättyy 12 kuukauden kuluttua komission ja UNDP:n välisen rahoitussopimuksen tekemisestä.2. Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen kymmenen kuukauden kuluttua sen tekemispäivästä.5 artiklaTämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. S. Møller(1) EYVL L 191, 19.7.2002, s. 1.


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/2369, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen Ecuadorin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn liittymispöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta sekä sen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               24.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 356/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/2369,
   annettu 11 päivänä marraskuuta 2016,
   Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen Ecuadorin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn liittymispöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta sekä sen väliaikaisesta soveltamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 19 päivänä tammikuuta 2009 komission neuvottelemaan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta monenvälisestä kauppasopimuksesta niiden Andien yhteisön jäsenmaiden kanssa, jotka olivat yhtä mieltä pyrkimyksestä saada aikaan kunnianhimoinen, kattava ja tasapainoinen kauppasopimus.

               (2)

               Unioni allekirjoitti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välisen kauppasopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 26 päivänä kesäkuuta 2012. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä maaliskuuta 2013 alkaen Perun osalta ja 1 päivästä elokuuta 2013 alkaen Kolumbian osalta.

               (3)

               Sopimuksen 329 artiklassa määrätään muiden Andien yhteisön jäsenmaiden liittymisestä sopimukseen.

               (4)

               Neuvottelut liittymispöytäkirjasta sopimukseen käytiin unionin ja Ecuadorin välillä vuonna 2014. Neuvottelut saatiin päätökseen 17 päivänä heinäkuuta 2014.

               (5)

               Sopimuksen nojalla perustettu kauppakomitea hyväksyi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen Ecuadorin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn liittymispöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, tekstin kokouksessaan 8 päivänä helmikuuta 2016, kuten sopimuksen 329 artiklan 4 kohdassa edellytetään.

               (6)

               Pöytäkirja olisi allekirjoitettava unionin puolesta, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Pöytäkirjan 27 artiklan 4 kohdassa määrätään sen väliaikaisesta soveltamisesta. Pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen seurauksena myös sopimusta sovelletaan väliaikaisesti.

               (7)

               Tässä päätöksessä säädetty väliaikainen soveltaminen ei vaikuta perussopimusten mukaiseen unionin ja sen jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon.

               (8)

               Pöytäkirjaa ei olisi tulkittava siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Annetaan lupa allekirjoittaa liittymispöytäkirja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen Ecuadorin liittymisen huomioon ottamiseksi unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen.
   2.   Pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa pöytäkirja unionin puolesta.
   3 artikla
   Unioni soveltaa pöytäkirjaa väliaikaisesti unionin ja Ecuadorin välillä siten kuin sen 27 artiklan 4 kohdassa määrätään (2), kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Tämän seurauksena unioni soveltaa sopimuksen määräyksiä väliaikaisesti sen 330 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kunnes mainitun pöytäkirjan tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen, lukuun ottamatta kuitenkaan sopimuksen 2 artiklaa, 202 artiklan 1 kohtaa sekä 291 ja 292 artiklaa.
   4 artikla
   Pöytäkirjaa ei saa tulkita siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa.
   5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. ŽIGA

      (1)  EUVL L 354, 21.12.2012, s. 3.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä päivämäärän, josta alkaen pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/1212, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean latvialaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               24.7.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 196/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1212,
   annettu 20 päivänä heinäkuuta 2015,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean latvialaisen jäsenen nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,
   ottaa huomioon Latvian hallituksen ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1).

               (2)

               Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Armands KRAUZEn toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään Gustavs NORKĀRKLIS, biedrības ”Latvijas Bioloģiskās lauksaimniecības asociācija” valdes priekšsēdētājs, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2015.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  EUVL L 251, 25.9.2010, s. 8.