title: EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 106/95/KOL, tehty 31 päivänä lokakuuta 1995, lasipakkausten vapauttamisesta kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta (tuki N:o 95_+002 (Norja))

text:
Avis juridique important

|

E1995C0106

Virallinen lehti nro L 124 , 23/05/1996 s. 0030 - 0040

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 106/95/KOL,tehty 31 päivänä lokakuuta 1995,lasipakkausten vapauttamisesta kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta (tuki N:o 95 002 (Norja)) EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61 63 artiklan,ottaa huomioon EFTA valtioiden välillä valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa n:o 3 olevan 1 artiklan, jaon pyytänyt edellä mainittujen artikloiden mukaisesti asianomaisia esittämään sille huomautuksensa,sekä katsoo, että:I. TOSISEIKAT 1. Ilmoitus Kirjeellä, joka oli päivätty 20 päivänä tammikuuta 1995 ja jonka EFTAn valvontaviranomainen sai 24 päivänä tammikuuta 1995 (viite 95 512 A), Norjan hallitus ilmoitti valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa n:o 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti suunnitelmista myöntää lasipakkauksille helpotus kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta (3) ("Grunnavgift på engangsemballasje for drikkevarer", parlamentin päätös St. prp. 1 (1994 95)), toisin sanoen pakkauksille, joita ei käytetä useammin kuin kerran samaan tarkoitukseen ilman käsittelyä. Kirjeellään 3 päivältä helmikuuta 1995 (viite 95 573 D) EFTAn valvontaviranomainen pyysi Norjan hallitukselta lisätietoja. Pyydetyt tiedot annettiin viranomaiselle faksilla (viite 95 979 A), joka oli päivätty 15 päivänä helmikuuta 1995 ja joka saatiin 16 päivänä helmikuuta 1995.2. Tukitoimenpiteen sisältö ja tarkoitus Norjan hallitus on ehdottanut vapauttavansa lasiastiat kertakäyttöisille juoma-astioille määrättävästä epäsuorasta verosta. Verokanta on tällä hetkellä 0,70 Norjan kruunua sisäpakkausyksikköä kohti. Veroa sovelletaan samalla tavoin kaikkiin sekä kotimaassa tuotettuihin että maahantuotuihin lasiastioihin. Tuki on tarkoitettu pääasiassa alakohtaiseksi tueksi eli sen tarkoituksena on varmistaa PLM Moss Glassverk A/S:n jatkuva tuotanto. PLM-yhtymä oli alun perin päättänyt sulkea Norjassa olevan tuotantonsa sen kannattamattomuuden vuoksi.PLM Moss Glassverk A/S:n kannattavuuteen on Norjan viranomaisten mukaan vakavasti vaikuttanut ympäristönsuojeluverojen rakenne Norjassa, nimenomaan juomapakkauksille määrätyt verot. Norjan juomapakkauksille määräämät ja energian käyttöön liittyvät verot ovat ilmoituksen mukaan erittäin korkeita verrattuna muihin ETA-maihin. Norjan hallitus on nähnyt tarpeelliseksi korvata näitä vaikutuksia ottamalla käyttöön suunnitellun tukitoimenpiteen.PLM Moss Glassverk A/S on kierrätystä varten kerätyn ja käsitellyn lasijätteen tärkein käyttäjä, ja Norjan hallitus pitää sitä tämän vuoksi Norjan lasinkierrätysjärjestelmän olennaisena osana. Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että lasinkierrätysjärjestelmä joutuu vakavan uhan alaiseksi, jos PLM-yhtymä toteuttaa Norjassa toimivan tytäryrityksensä sulkemisen.Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että tuki on oikeutettua ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla, kun otetaan huomioon lasintuotannon säilyttämisen tärkeys Norjassa, asiaan liittyvät ympäristönsuojeluseikat ja ne vaikutukset, jotka yhtiön mahdollisella sulkemisella olisi tämän alueen työllisyyteen teollisen laskukauden aikana.3. PLM Moss Glassverk A/S ja juomapakkausten markkinat PLM Moss Glassverk A/S PLM Moss Glassverk A/S on Norjan ainoa lasipakkausten tuottaja. Yhtiön tuotantotilat sijaitsevat Mossissa, joka on Østfoldin maakunnan alueellinen hallintokeskus, jossa se on yksi suurimmista työnantajista. Yhtiö on PLM-yhtymän tytäryhtiö, jonka päätoimipaikka sijaitsee Ruotsissa (4). PLM-yhtymä hankki Moss Glassverk (5) A/S:n yhtiön maksuvaikeuksien jälkeen vuonna 1989. PLM Moss Glassverk A/S on kokenut alijäämiä vuodesta 1992 lähtien. Vuonna 1993 sen alijäämä oli 10,3 miljoonaa Norjan kruunua.PLM Moss Glassverk A/S työllistää noin 285 henkilöä. Tuotantolaitokset käsittävät kaksi sulatusuunia ja neljä tuotantokoneistoa, jotka voivat samanaikaisesti tehdä tuotteita viidellä tuotantolinjalla. Sulatusuunnien kestoikä on kahdeksan vuotta, jonka jälkeen ne on rakennettava uudelleen. Yhden sulatusuunin käyttöikä päättyy vuoden 1995 kuluessa ja toisen käyttöikä päättyy vuonna 1996. PLM-yhtymän oli tämän vuoksi päätettävä joko korjata yksi uuni tilapäisesti kustannusten ollessa 20 miljoonaa Norjan kruunua tai investoitava uuteen sulatusuuniin, jonka kustannukset olisivat 33 miljoonaa Norjan kruunua. Molemmat vaihtoehdot edellyttäisivät lisäinvestointeja toiseen uuniin.Ensimmäinen vaihtoehtoinen päätös perustui siihen olettamukseen, että tuotanto Norjassa loppuu asteittain vuosien 1995 98 kuluessa investointien ja tuotannon lisääntyessä PLM-yhtymän tehtaalla Limmaredissa Ruotsissa. Toinen vaihtoehto antaa mahdollisuuden jatkaa tuotantoa Norjassa vuoden 2000 jälkeen. PLM:n asettama ehto toisen vaihtoehdon valinnalle on, että tuotantoa Norjassa voidaan pitää kannattavana.PLM-yhtymä päätti 5 päivänä joulukuuta 1994 alun perin asteittain lopettaa tuotannon PLM Moss Glassverk A/S:ssä. PLM-yhtymän ja Norjan hallituksen välillä käytyjen neuvottelujen jälkeen PLM-yhtymä suostui kuitenkin edellä mainittuun toiseen vaihtoehtoon.PLM Moss Glassverke A/S:n tuotantotilastot kaudelta 1990 94 osoittavat huomattavia vaihteluita sekä yhtiön tuotannon arvossa että sen fyysisessä määrässä. Kertakäyttöisten virvoitusjuoma-astioiden eli sen yhtiön tuoteryhmän yksikköarvo, johon perusverosta vapauttamisen oletetaan eniten vaikuttavan, on laskenut koko tarkkailukauden ajan.Tuki PLM Moss Glassverk A/S:lle Norjan viranomaiset ovat arvioineet, että PLM Moss Glassverk A/S:lle lasipakkausten verovapautuksesta koituva taloudellinen etu on 13 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa kertomalla PLM Moss Glassverk A/S:n tuottamien lasista valmistettujen kertakäyttöisten juoma-astioiden määrä verolla yksikköä kohti eli 0,70 Norjan kruunulla.Vuonna 1994 PLM Moss Glassverk A/S sai suoraa avustusta 11 miljoonaa Norjan kruunua, jonka Norjan hallitus (6) myönsi vuonna 1993 tilapäisen tukijärjestelmän nojalla taatakseen lasin keräyksen ja kierrätyksen Norjassa. Norsk Glassgjenvinning A/S, yhtiö, joka on erikoistunut lasin keräämiseen ja käsittelemiseen sen käyttämiseksi uudelleen raaka-aineena, sai saman järjestelmän nojalla 1 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 1994. Tilapäinen tukijärjestelmä päättyi 31 päivänä joulukuuta 1994.Juomapakkausmarkkinat Norjassa Juomapakkausmarkkinoita ei voi erottaa juomien markkinoista. Kysyntäpuolella kuluttaja tekee tavallisesti samanaikaisen valinnan eri juomien ja eri pakkausmuotojen välillä. Tarjontapuolella riippuen pakkausmateriaalista pakkauksen tuottaminen tapahtuu usein samanaikaisesti juoman tuottamisen ja "pullottamisen" kanssa. Lasipakkaukset on kuitenkin tuotettava erillistä menetelmää käyttäen.Seuraavat tiedot, jotka on saatu laajemmasta aineistosta, osoittavat Norjan juoma- ja juomapakkausmarkkinoiden joitakin tärkeitä ominaisuuksia.Olutta myydään tavallisesti uudelleentäytettävissä lasipulloissa (markkinaosuus 72 prosenttia vuonna 1993) tai tynnyrioluena (markkinaosuus 27 prosenttia vuonna 1993). Mitä tulee kertakäyttöpakkauksiin, metallitölkit kattavat vain yhden prosentin olutmarkkinoista. Muoviastioita käytetään ilmeisesti ainoastaan hyvin rajoitetussa määrin olutta varten.Mitä tulee hiilihappoisiin virvoitusjuomiin, uudelleentäytettävät muovipakkaukset ovat vallanneet nämä markkinat lasipulloilta. Uudelleentäytettävien lasipullojen markkinaosuus on pudonuut 88 prosentista vuonna 1990 26 prosenttiin vuonna 1993, kun sitä vastoin muoviastioiden osuus on lisääntynyt yhdestä prosentista vuonna 1990 73 prosenttiin vuonna 1993 (7). Samoin kuin oluen osalta metallitölkkien markkinaosuus on vakaa yksi prosentti. Lasipakkausten markkinaosuudet mehujen ja muiden kuin hiilihappoisten virvoitusjuomien osalta näyttävät melko vakailta, vaikkakin käytettävissä olevat tiedot osoittavat hienoista lasipakkausten vähenemistä myös markkinoiden tällä osuudella.Kokonaiskulutus Norjassa vuonna 1994 oli 219 miljoonaa litraa olutta, 526 miljoonaa litraa hiilihappoisia virvoitusjuomia ja 200 miljoonaa litraa hiilihapottomia virvoitusjuomia.Lähes kaikki uudelleentäytettävissä lasipulloissa myytävä olut on kotimaista tuotantoa, kun sitä vastoin maahantuotua olutta myydään etupäässä tölkeissä ja kertakäyttöisissä lasipulloissa ja vähäisemmässä määrin uudelleentäytettävissä lasipulloissa. Puolet konjakista, viinistä ja vahvasta oluesta myydään uudelleentäytettävissä pulloissa, puolet kertakäyttöpulloissa. Lähes kaikki näistä juomista, jotka myydään uudelleentäytettävissä lasipulloissa, on valmistettu kotimaassa, kun sen sijaan kertakäyttöisissä lasipulloissa myydyt juomat ovat kaikki tuontitavaraa. Uudelleentäytettävissä pakkauksissa (lasi ja kestomuoviaine PET) myydyt hiilihapotetut virvoitusjuomat on etupäässä valmistettu kotimaassa, kun sitä vastoin nämä kertakäyttöisissä pakkauksissa (etupäässä tölkeissä) myytävät juomat ovat yksinomaan tuontitavaraa.Alla oleva taulukko 1 on saatu tilastoista (8), jotka Norjan pakkaustuottajien liitto (9) on julkaissut. HS-luokittelujärjestelmä ei salli metallisten tai muovisten juomien sisäpakkausten viennin ja tuonnin yksityiskohtaista tunnistamista. Nämä astiat on sen vuoksi jätetty taulukon 1 ulkopuolelle. Taulukosta ilmenee lasipullojen viennin yleinen lisääntyminen alkoholia sisältävien ja alkoholia sisältämättömien tuotteiden kohdalla, joita on voinut tuottaa ainoastaan PLM Moss Glassverk A/S. Tämä havainto on johdonmukainen PLM-yhtymän päätöksen kanssa sulkea yksi tuotantolaitoksistaan Ruotsissa (Hammar) ja siirtää osa tuotannosta Norjaan sen hankittua Moss Glassverk A/S:n. Lasipullojen tuonti Norjaan lisääntyi samana ajanjaksona, vaikkakin määrät ovat pienemmät.>TAULUKON PAIKKA>4. Juoma-astioiden verot Kertakäyttöisten juoma-astioiden perusvero ("grunnavgift") otettiin käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1994 (10). Verokanta, jota sovelletaan tammikuun 1 päivästä 1995, on 0,70 Norjan kruunua yksikköä kohti. Vero peritään kaikista kertakäyttöisistä astioista riippumatta niiden takaisinsaanti- tai kierrätysmääristä. Kertakäyttöisiksi pakkauksiksi määritellän (11) kaikki pakkaukset, joita ei voida käyttää uudelleen samaan tarkoitukseen. Perusvero peritään kaikkien juomien kertakäyttöisistä pakkauksista (12) lukuun ottamatta a) maitoa ja maitotuotteita, b) juomia, jotka perustuvat kaakaoon, suklaaseen ja näiden tuotteiden tiivisteisiin, ja c) jauhemaisessa muodossa olevia tuotteita. Poikkeus, joka koski teehen ja kahviin perustuvia juomia, kumottiin 1 päivänä tammikuuta 1995.Vero peritään samalla tavalla kaikista pakkauksista joko niitä maahantuotaessa tai täytettäessä astia juomalla / tuotetta valmistettaessa. Perusveroa ei maksa suoraan PLM Moss Glassverk A/S. Veroa ei peritä juomapakkauksista, jotka viedään Norjasta muualle.Valvontaviranomainen tutkii tällä hetkellä perusveroa siltä osin, onko se sopusoinnussa ETA-sopimuksen 14 artiklan kanssa.Eriytetty ympäristönsuojeluvero (13), joka määrätään periaatteessa kaikille juoma-astioille, otettiin käyttöön samanaikaisesti perusveron kanssa 1 päivänä tammikuuta 1994. Veron määrä on erilainen riippuen kunkin astialajin kierrätysmaksusta juoma-astioiden palautusjärjestelmiä koskevien sääntöjen mukaisesti. Veron täysi määrä astioille, joita ei kierrätetä, on 3,00 Norjan kruunua yksikköä kohti, kun sitä vastoin alennettu vero kierrätettyjä lasiastioita varten on 1,05 Norjan kruunua. Keräys- ja kierrätysjärjestelmiä ei ole olemassa muille juomapakkauksille kuin lasille. Tällaisia järjestelmiä ollaan kuitenkin tällä hetkellä perustamassa (14).5. Norjan järjestelmä lasijätteen keräämiseksi ja kierrättämiseksi Lakipakkausten keräys ja kierrätys perustuu sääntöihin, jotka on annettu juoma-astioiden palautusjärjestelmiä koskevissa määräyksissä 10 päivänä joulukuuta 1993.Lasijätteen keräys alkoi Norjassa vuonna 1988. Vuonna 1992 PLM Moss Glassverk A/S:n aloitteesta perustettiin Norsk Glassgjenvinning A/S (NGG), yhtiö, joka on erikoistunut lasin keräämiseen ja käsittelyyn sen käyttämiseksi uudelleen raaka-aineena. NGG alkoi toimia vuonna 1993, ja sen on hyväksynyt palautusjärjestelmäksi valtion saastevalvontaviranomainen edellä mainittujen säännösten nojalla. NGG:n palautusjärjestelmän oletettu palautusmäärä on 65 prosenttia vuonna 1995. Tämän palautusjärjestelmän kustannukset katetaan NGG:lle maksettavalla kierrätysmaksulla lasipakkausyksikköä kohti, jonka maksavat NGG:n jäsenet, ja yhtiön tuotolla käsitellyn lasijätteen myynnistä. NGG:n jäsenet joutuvat tämän vuoksi kyseisten lasipakkausten ympäristönsuojelullisista ominaisuuksista riippuen maksamaan perusveron (= 0,70 Norjan kruunua yksikköä kohti), ympäristönsuojeluveron alennetun määrän (35 prosenttia ympäristönsuojeluverosta = 1,05 Norjan kruunua yksikköä kohti) NGG:lle maksettavan kierrätysmaksun lisäksi.NGG ostaa lasijätettä kunnilta, jotka keräävät sitä erikseen. NGG käsittelee lasijätteen, ennen kuin se myydään raaka-aineeksi PLM Moss Glassverk A/S:lle tai muille ostajille. NGG ottaa vastaan kaikkea lasijätettä mukaan lukien PLM Moss Glassverk A/S:n tuottamaa lasia ja maahantuotua lasia. Tämä tarkoittaa sitä, että lasia kerätään enemmän (38 000 tonnia vuonna 1995) kuin sitä voidaan kierrättää PLM Moss Glassverk A/S:n kautta (25 000 tonnia vuonna 1995). Tämän vuoksi on tutkittu uusia tapoja lasijätteen kierrättämiseksi. Vuonna 1995 tämä johti NGG:n kokoaman lasijätteen käyttämiseen erityislaatuisen mineraalivillan ("glavan") tuottamiseen. NGG:n "glavan" tuotantomäärien oletetaan nousevan noin 6 000 tonniin vuonna 1995. Norjan tutkimusinstituutti SINTEF käynnistää parhaillaan hanketta, jossa tutkitaan lasijätteen käyttöä erityislaatuisen betonin (lasibetonin) tuottamisen raaka-aineena. Tämä hanke on kuitenkin vasta aivan alkuvaiheessa. Mitään sovellusta ei ole toistaiseksi löydetty jäljelle jäävälle 7 000 tonnille, mutta vientimahdollisuuksia tutkitaan.II. VALVONTA- JA TUOMIOISTUINSOPIMUKSEN PÖYTÄKIRJASSA N:O 3 OLEVAN 1 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN MENETTELYTAPA 1. Tutkintamenettely EFTAn valvontaviranomainen päätti 13 päivänä huhtikuuta 1995 (päätös N:o 40/95/COL) ryhtyä ehdotetun tuen muodolliseen tutkintamenettelyyn. Norjan hallitukselle ilmoitettiin päätöksestä kirjeellä 18 päivältä huhtikuuta 1995 (meidän viitteemme 95-2478-D), joka sisälsi jäljennöksen valvontaviranomaisen päätöksestä 13 päivältä huhtikuuta 1995, jolla Norjan hallitusta pyydettiin esittämään huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa siitä, kun se saa valvontaviranomaisen päätöksen, ja toimittamaan valvontaviranomaiselle kaikki tapauksen tutkimiseksi tarvittavat tiedot. Norjan hallitusta muistutettiin velvollisuudesta, jonka mukaan se ei saa panna ehdotettuja toimenpiteitä täytäntöön, ennen kuin tutkintamenettely on johtanut lopulliseen päätökseen. Norjan hallitus toimitti kirjeellä 30 päivältä toukokuuta 1995, joka saatiin samana päivänä (viite 95-3289 A), huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä. Ehdotetusta tuesta keskusteltiin kokouksessa Norjan viranomaisten kanssa 12 päivänä kesäkuuta 1995.EY:n komissiolle ilmoitettiin asiasta ETA-sopimuksen pöytäkirjan n:o 27 mukaisesti päätöksen jäljennöksellä. Päätöksen olennainen osa julkaistiin ilmoituksen muodossa Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-jaksossa (EYVL N:o C 212, 17.8.1995, s. 6-13) ja sen ETA-liitteessä ilmoittaen täten asiasta muille EFTA-valtioille, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, EU:n jäsenvaltioille ja niille, joita asia koskee, ja pyytäen niitä toimittamaan huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.Valvontaviranomainen sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Beverage Can Makers Europe (viite 95-5245 A), Elopak A/S (viite 95-5376 A), Tetrapak A/S (viite 95-5374 A), Prosess- og foredlingsindustriens Landsforening (viite 95-5416 A) ja Norges Dagligvarehandels Forbund (viite 95-5618 A). Valvontaviranomainen toimitti kirjeillä 21 päivältä syyskuulta (viite 95-5504 D) ja 4 päivältä lokakuuta 1995 (viite 95-5800 D) edellä mainittujen asianomaisten huomautusten jäljennökset Norjan hallitukselle ja pyysi sitä toimittamaan huomautuksensa. Norjan hallituksen huomautukset saatiin faksilla 20 päivänä lokakuuta 1995 (viite 95-6092 A).2. Norjan hallituksen huomautukset Norjan viranomaiset korostavat kahta seikkaa, jotka koskevat poikkeamista valtion tukea koskevasta 61 artiklan 1 kohdan mukaisesta yleiskiellosta, viitaten 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja siitä johdettuihin sääntöihin valtion tuesta ympäristönsuojeluun. Ensimmäinen on PLM Moss Glassverk A/S:n suuri osuus Norjan lasijätteen kierrätysjärjestelmässä ja toinen on veron kielteinen taloudellinen vaikutus yhtiöön. Ne katsovat juomapakkauksille määrätyn uuden ympäristönsuojeluveron yhdessä muiden ympäristönsuojeluverojen ja vaikeiden ja nopeasti muuttuvien markkinaolosuhteiden kanssa vaikuttaneen vakavasti yhtiöön.Norjan viranomaiset myöntävät, että lasipakkauksille perusverosta ehdotettu vapautus muodostaa valtion tuen ETA-sopimuksen 61 artiklan merkityksessä ja että ne ovat tämän vuoksi ilmoittaneet suunnitellusta tuesta valvontaviranomaiselle. Ne ovat myös yhtä mieltä siitä, että ETA-sopimuksen 61 artiklaa ei voida käyttää kumoamaan sopimukseen sisältyvää tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Ne ovat kuitenkin sitä mieltä, että kierrätyskelpoiselle lasille perusverosta myönnetyllä vapautuksella ei ole tällaista vaikutusta. Viranomaisten mielestä verohelpotus ei aiheuta syrjivää vaikutusta kotimaisten ja tuontituotteiden välillä viitaten siihen seikkaan, että kaikki kertakäyttöiset lasipakkaukset, mukaan lukien tuontitavarat, vapautetaan perusverosta.Lisäksi Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla myönnettävä poikkeus antaa tässä tapauksessa mahdollisuuden poiketa yleisestä tukea koskevasta 61 artiklan 1 kohdan mukaisesta kiellosta. Ne viittaavat valtion tuen suuntaviivojen (15) 15.4.3. kohdan 1 alakohtaan, jossa sallitaan valtion tuki jätteiden käsittelyn yhteydessä ja tilapäinen vapautus uusista ympäristönsuojeluveroista.Viitaten käsitellyn lasijätteen markkinatilanteeseen Norjassa ja lasijätteen kierrätysjärjestelmään (16) Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että lasin kierrätysjärjestelmä perustuu hyvin suurelta osalta PLM Moss Glassverk A/S:n kykyyn kierrättää lasia, koska sille ei tällä hetkellä ole käyttökelpoista vaihtoehtoa. Jos Norjan ainoa lasitehdas suljettaisiin, tämä uhkaisi koko järjestelmää.Viitaten valtion tuen suuntaviivojen 15.4.3. kohdan 3 alakohtaan, jonka mukaan sallitaan tilapäinen helpotus uusista ympäristönsuojeluveroista, kun tämä on tarpeellista näistä veroista aiheutuvan kilpailukyvyn menetyksen korvaamiseksi, ja valvontaviranomaisen esille ottamaan kysymykseen siitä, onko asiassa itse asiassa tapahtunut kilpailukyvyn menetys, Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että PLM Moss Glassverk A/S:lle aiheutunut kilpailuhaitta on nähtävä laajemmassa yhteydessä. Alkuperäisen ilmoituksensa ja myöhemmin toimittamiensa tilastotietojen mukaisesti ne ovat sitä mieltä, että on riittävästi näytetty toteen, että PLM Moss Glassverk A/S on kärsinyt jyrkän laskun tuotteidensa kysynnässä muun muassa uusien tuotteiden (muovipullojen) tultua markkinoille. Tätä tilannetta vahvisti erilaisten ympäristönsuojeluverojen käyttöönotto, jotka kaikki ovat vaikuttaneet PLM Moss Glassverk A/S:ään lyhyen ajan kuluessa.Se seikka, että perusveroa ei peritä vientituotteilta, ei Norjan viranomaisten mukaan tarkoita sitä, että PLM Moss Glassverk A/S:n kansainväliseen kilpailukykyyn ei vaikuteta. Perusveroa pidetään esteenä, kun kyseessä on vankan kotimaisen tuotantoperustan ylläpitäminen ja luominen, jota pidetään edellytyksenä kyvylle kilpailla ulkomailla. Toisaalta, koska lasi on hyvin suurelta osin kotimainen tuote sen vuoksi, että se on halpa mutta tilaa vievä, joten kaukokuljetus ei ole kovin edullista, tässä yhteydessä ei pidetä aiheellisena analysoida kilpailukykyä vientimahdollisuuksien puitteissa. Norjan viranomaisten mukaan on kuitenkin ilmeistä, että laajempaan yhteyteen asetettuna yhtiö on kärsinyt kilpailukyvyn menetyksen, jota on vahvistanut uuden perusveron vaikutus.Lopuksi Norjan viranomaiset korostavat alkuperäisen ilmoituksensa mukaisesti, että vaikea työllisyystilanne, joka vallitsee Østfoldin maakunnassa, jossa PLM Moss Glassverk A/S on tärkeä osa Mossin teollisuudesta, päätöksen seuraukset Norjan ainoalle lasintuottajalle ja se epävarmuus, jonka tämä aiheuttaa Norjan lasinkeräysjärjestelmälle, olisi otettava huomioon tätä asiaa päätettäessä.3. Asianomaisten huomautukset Beverage Can Makers Europe (17) (BCME) ilmoittaa, että Norja harjoittaa jo syrjintää uudelleenkäytön ja kierrätyksen välillä, koska perusvero rankaisee niitä, jotka markkinoivat juomia kertakäyttöastioissa, riippumatta siitä, kierrätetäänkö astiat vai ei, ja että tätä rangaistusta pahentaa eriytetyn ympäristölisäveron määrääminen kierrätettäville astioille sen asteen mukaan, missä määrin niitä kierrätetään. Ehdotettu tuki lisäisi tämän vuoksi juomatölkkien syrjintää ja tekisi lasin kierrätysjärjestelmistä kannattavammat helpottamatta muiden pakkausmateriaalien kierrätystä vastaavalla vapautuksella. BCME:n mielestä tukiedotus en epälooginen, koska se uhkaa vääristää kilpailua ja siten muodostaa kaupan esteen.Elopak A/S ja Tetra Pak A/S) (18) ovat sitä mieltä, että ehdotettua verovapautusta kertakäyttöisille lasipakkauksille ei tulisi sallia, koska se syrjisi muunlaisia juomapakkauksia ja olisi siten ETA-sopimuksen kirjaimen ja hengen vastainen. Perusveron sellaisenaan katsotaan olevan ristiriidassa ETA-sopimuksen kanssa, eikä sen katsota olevan puolustettavissa ympäristönsuojelullisilla perusteilla. Ne väittävät, että perusvero rankaisee erityisesti pahvisia juomatölkkejä, koska yli 2/3 pakkauksista, joille vero nykyään määrätään, kuuluu tähän luokkaan. Yhtiöt toteavat, että useat elinkaarianalyysit osoittavat, että pahviset juomatölkit ovat ympäristönsuojelullisesti suotavampia kuin muut juomien pakkausmuodot - mukaan lukien uudelleenkäytettävät pakkaukset juomille kuten maidot ja mehut. Norjan pahvisten juomatölkkien täyttäjät ja tuottajat ovat nyt perustaneet teollisuuden rahoittaman keräys- ja talteenottojärjestelmän Norsk Returkartong A/S:n, joka ratkaisee pahvisiin juomatölkkeihin liittyvät jäteongelmat.Lasipulloille myönnettävällä verohelpotuksella olisi huomattava kielteinen vaikutus pahvisten juomatölkkien myyntiin ja käyttöön, koska lasipullot ovat todennäköisin vaihtoehto pahvisille juomatölkeille mehupakkauksissa. Yksikköä kohti olevan 0,70 Norjan kruunun syrjintä lasipullojen eduksi voisi helposti johtaa mehupakkausten kysynnän muuttumiseen. Koska kertakäyttöiset lasipullot ovat huomattavasti (10-30 kertaa) raskaampia kuin pahvitölkit, jäteongelmat lisääntyisivät suunnattomasti tällaisen muutoksen myötä siinäkin tapauksessa, että palautusmäärä olisi suuri. Seuraukset olisivat täten täysin päinvastaiset kuin Norjan hallituksen perusveron tarkoitus on.Elopak A/S:n ja Tetra Pak A/S:n mielestä Norjan viranomaisten esittämät tilastotiedot ovat vanhentuneet. Jos vuoden 1994 luvut olisi esitetty, ne olisivat yhtiöiden mielestä osoittaneet uusien juomien kuten Snapplen ja Fruitopian, joita molempia myydään kertakäyttöisissä lasipulloissa, suosioon perustuvaa kertakäyttöpakkausten käytön lisääntymistä.Prosess- og foredlingsindustriens Landsforening (PIL) (19) on pääasiassa sitä mieltä, että veropolitiikalla, joka syrjii erilaisia juomapakkausmateriaaleja, ei ole mitään ympäristönsuojelullista oikeutusta. PIL on äskettäin (20) yhteistyössä muiden teollisuusjärjestöjen kanssa tehnyt sopimuksia (21) ympäristö- ja teollisuusministeriön kanssa jätteen kierrätyksen lisäämiseksi. Sopimukset koskevat palautusjärjestelyjä, jotka rahoitetaan teollisuuden itsensä maksamilla yksityisillä maksuilla. PIL:n mielestä nykyinen juomapakkausten verojärjestelmä muodostaa esteen kaikkien juomapakkausmateriaalien kierrätysjärjestelmän luomiselle muuta pakkausjätettä koskevien järjestelmien mukaisesti, eikä se ole sopusoinnussa edellä maintittujen sopimusten kanssa.Norges Dagligvarehandels Forbund (DF) (22) viittaa niihin ongelmiin, joita kotitalouskäyttöön tarkoitettujen hyödykkeiden tuottajat ovat kokeneet lasi-, metalli- ja PET-kestomuoviainejätettä koskevan palautusjärjestelmän perustamisessa Norjan juomapakkauksia koskevan verojärjestelmän vuoksi. Huomautuksessa viitataan niin kutsuttuun "Resirkryhmään" (23), jossa DF on osallisena. Ryhmä on tehnyt hakemuksen Norjan saastevalvontaviranomaiselle (SFT) (24) perustaakseen kertakäyttöpakkausten palautusjärjestelmän. SFT saattaa hyväksyä tämän pakkausten palaustusjärjestelmän. Kertakäyttöpakkauksissa oleviin juomiin sovelletaan kuitenkin yksikköveroa, määrältään 1,30 Norjan kruunua, lisättynä alv:llä (25)). DF:n mielestä juomapakkausten verojärjestelmä huonontaa "Resirk"-järjestelmän taloudellista elinkelpoisuutta ja osoittaa siten, että Norjan juomapakkausten verojärjestelmä aiheuttaa syrjintää kilpailussa maahantuotujen tavaroiden kanssa.Norjan hallitus ei esittänyt mitään erityisiä huomautuksia edellä olevien huomautusten johdosta.III. ARVIOINTI Ehdotettu toimenpide muodostaa valtion tuen Norjan viranomaiset ovat ilmoituksellaan 20 päivänä tammikuuta 1995 täyttäneet velvollisuutensa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa n:o 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla ilmoittaa suunitelmistaan tuen myöntämiseksi tai muuttamiseksi.Koska tuki on määrä antaa Norjan hallituksen perimästä verosta myönnettävän helpotuksen muodossa, sen myöntää valtio valtion varoista. Vaikka helpotus kertakäyttöisiä juomapakkauksia koskevasta perusverosta koskee samalla tavoin sekä kotimaisia että tuontituotteita eikä suosi ainostaan Norjan lasipakkausten tuottajaa PLM Moss Glassverk A/S:ää verrattuna muihin lasipakkausten tuottajiin ETA:n alueella, voidaan silti tulla siihen tulokseen, että toimenpide muodostaa valtion tuen. Perusverosta lasiastioille myönnettävä helpotus hyödyttää etupäässä PLM Moss Glassverk A/S:ää lasin hallitsevana tuottajana Norjan markkinoilla. Yhtiön tuotanto hyötyy perusveron helpotuksesta tuottaessaan kertakäyttöisiä lasipakkauksia juomia varten. Lasipakkauksille myönnettävästä verohelpotuksesta aiheutuva muu taloudellinen hyöty jakautuu todennäköisesti suurelle joukolle lasipakkausten tuottajia tai muita toimijoita juomamarkkinoilla. Koska PLM Moss Glassverk A/S joutuu kuitenkin tosiasiallisesti ja mahdollisesti kilpailemaan lasia läheisesti vastaavien muiden pakkausmateriaalien kanssa ETA:n alueella, tuki uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan ETA-sopimuksen soveltamisalueella. Tämän vuoksi on tehtävä se päätelmä, että ehdotettu toimenpide merkitsee tukea ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä. Tämän päätelmän vahvistavat asianomaisten ja Norjan viranomaisten valvontaviranomaiselle esittämät huomautukset.Poikkeukset valtion tukea koskevasta yleisestä kiellosta Valvontaviranomainen arvioi osana päätöstään aloittaa tutkintamenettely, soveltuiko mikään poikkeuslausekkeista ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla niin, että tuki voitaisiin vapauttaa 61 artiklan 1 kohdan mukaisesta yleiskiellosta. Tultiin siihen tulokseen, että 61 artiklan 2 kohdan a-c alkohdassa ja 61 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdassa olevat poikkeukset eivät soveltuneet käsillä olevaan tapaukseen.Norjan viranomaisten ilmoituksessa ja huomautuksissa korostetaan ehdotetun tuen lisäperusteluna vaikeaa teollista ja työllisyystilannetta Østfoldin maakunnassa, missä yhtiö on tärkeä osa Mossin teollisuuspohjasta. Valvontaviranomainen on tullut siihen tulokseen, että 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaiset poikkeukset sallia aluetuki eivät sovellu kyseessä olevaan tapaukseen, koska Østfoldin maakunta ei kuulu Norjan alueelliselle tuelle kelvollisten tuettujen alueiden karttaan (26), eivätkä Norjan viranomaiset myöskään ole ehdottaneet mitään muutoksia tuettujen alueiden olemassa olevaan karttaan eikä tukea myönnetä aluetuen yleisjärjestelmän nojalla.Norjan valvontaviranomaiselle tutkintamenettelyn aikana toimittamalla ilmoituksella ja huomautuksilla pyritään perustelemaan ehdotettua tukea lähinnä viittaamalla tarpeeseen keventää PLM Moss Glassverk A/S:n osalta kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätyn perusveron kielteisiä taloudellisiä vaikutuksia, jotta turvattaisiin Norjan lasijätteen kierrätysjärjestelmä. Tämän vuoksi ja tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, sikäli kuin siinä määrätään mahdollisuudesta sallia "tukea tietyn taloudellisen toiminnan . . . kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla" erityisesti yhdessä valtion tukea koskevien suuntaviivojen 15 luvussa olevien ympäristönsuojelua koskevien sääntöjen yhteydessä, pidetään ainoana asiaankuuluvana poikkeuslausekkeena, jonka nojalla ehdotettua tukea voidaan tutkia.Hyötyäkseen jostain poikkeuslausekkeesta toimenpide ei saa olla ristiriidassa muiden ETA-sopimuksen määräysten kuten esimerkiksi tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kanssa.Tuki parantaisi etupäässä PLM Moss Glassverk A/S:n taloudellista suoriutumista ja/tai antaisi yhtiölle suuremman osuuden pakkausmarkkinoista. Tuki ei liittyisi alkuinvestointeihin, työpaikkojen luomiseen tai mihinkään muuhun ajallisesti rajoitettuun hankkeeseen, eikä se täten muodostaisi toimintatukea.Toimintatuki ympäristönsuojelullisin perustein Valtion tukea koskevien suuntaviivojen 15.4.3. kohdan 1 alakohdan mukaisesti EFTAn valvontaviranomainen ei tavallisesti hyväksy toimintatukea, joka vapauttaa yhtiöt niiden aiheuttamasta saastuttamisesta ja haitasta johtuvista kustannuksista. Valvontaviranomainen voi kuitenkin tehdä tästä periaatteesta poikkeuksen tietyissä tarkoin määritellyissä olosuhteissa. EY:n komissio on tehnyt näin jätehuollon alalla ja kun kyseessä on ollut vapautus ympäristönsuojeluveroista. Tällaisia tapauksia arvioidaan niiden hyödyn perusteella ja kahdella juuri mainitulla alalla sovellettavien ankarien periaatteiden mukaisesti. Näitä ovat se, että:1) tuki saa ainoastaan korvata ylimääräiset tuotantokustannukset verrattuna perinteisiin kustannuksiin;2) tuen on oltava ajoittaista ja alenevaa, jotta se muodostaa kannustimen saastuttamisen vähentämiseksi tai voimavarojen käyttöön ottamiseksi tehokkaammin ja nopeammin;3) tuki ei saa olla ristiriidassa ETA-sopimuksen muiden määräysten kanssa eikä erityisesti niiden määräysten kanssa, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen.Mitä tulee ensimmäiseen edellä mainituista kolmesta periaatteesta, valvontaviranomainen toteaa, että ehdotettu helpotus korvaa perusveron aiheuttamat ylimääräiset kustannukset juomien tuottamisesta kertakäyttöisissä lasipakkauksissa. Tämän vuoksi ehdotettu tuki näyttäisi täyttävän ensimmäisen ehdon.Mitä tulee toiseen ehtoon, Norjan hallitus on sitoutunut "seuraamaan tarkasti kehitystä kierrätetyn lasin markkinoilla ja tarvittaessa harkitsemaan uudelleen poikkeuksen myöntämistä perusverosta kierrätetylle lasille". Valvontaviranomaisen mielestä tämä sitoumus ei ole riittävä rajoittaakseen tukeen käytettävissä olevaa aikaa. Tämän vuoksi tuki ei olisi tilapäistä, koska se on määrä myöntää rajoittamattomaksi ajaksi. Lisäksi tuki ei ole aleneva, ja se saattaisi jopa nousta ajan myötä siinä tapauksessa, että perusveron määrää, josta tuki myönnetään, nostetaan. Tämän vuoksi toinen toimintatuen myöntämisehto ei täyty.Mitä tulee kolmanteen ehtoon, valvontaviranomainen katsoo, että ehdotus vapauttaa lasi perusverosta johtaisi erilaiseen verotaakkaan perusveron osalta uudelleenkäytettäville lasiastioille verrattuna muihin uudelleenkäytettäviin astioihin kuten kestomuoviaine PET:stä tai metallista valmistettuihin astioihin. Ero näyttää perustellulta, koska se tekee elinkelpoiseksi lasin kierrätysjärjestelmän, kun sitä vastoin muun pakkausmateriaalin kierrätystä ei helpoteta vastaavalla vapautuksella perusverosta. Tämän vuoksi on oletettava, että perusveron poistaminen kierrätettäviltä lasiastioilta aiheuttaa erilaisen verotuksen samanlaisille tai kilpaileville kotimaisille tuotteille. Lisäksi joitakin niistä astioista, joihin edelleen sovellettaisiin perusveroa, kuten alumiinitölkkejä, käytetään laajasti muihin kuin kotitaloustuotteisiin, kun sitä vastoin kotitaloustuotteisiin käytettäisiin yleisesti perusverosta vapautettuja tuotteita joko niiden uudelleenkäytön vuoksi tai koska lasipullot olisivat vapaita perusverosta. Tämän vuoksi ehdotettu vapautus näyttää johtavan verotaakan asettamiseen tietyille tuontituotteille sen verotaakan lisäksi, joka asetetaan vastaaville tai kilpaileville kotimaisille tuotteille.Edellisessä kappaleessa olevat huomautukset on laajassa määrin vahvistettu asianomaisten valvontaviranomaisille esittämissä huomautuksissa. Asianomaisten huomautuksissa todetaan myös, että perusvero voi estää muiden pakkausmateriaalien kuin lasin kierrätysjärjestelmien luomisen. Norjan viranomaisilta saaduissa huomautuksissa ei kiistetä tätä näkökantaa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ei voi tehdä sitä päätelmää, että ehdotettu lasin vapauttaminen perusverosta johtaisi verojärjestelmään, joka olisi sopusoinnussa ETA-sopimuksen 14 artiklan kanssa. Tämän johdosta yllä mainittu kolmas ehto toimintatuen myöntämiseksi ei täyty.Vapautus ympäristönsuojeluveroista Valtion tukea koskevien suuntaviivojen 15.4.3. kohdan 3 alakohdan mukaan voidaan myöntää väliaikainen helpotus uusista ympäristönsuojeluveroista, jos se on tarpeellista kilpailukyvyssä aiheutuvien menetysten korvaamiseksi erityisesti kansainvälisellä tasolla. Olisi otettava huomioon, että tässä tapauksessa tämän vaatimuksen on katsottava muodostavan lisävaatimus edellä käsiteltyihin edellytyksiin toimintatuen myöntämiseksi ympäristönsuojelullisin perustein.Nykyisen veron, josta ehdotetaan vapautusta, tarkoituksena näyttää olleen vähentää kertakäyttöisten juomapakkausten käyttöä ympäristönsuojelullisista syistä, koska Norjan viranomaiset jätehierarkiakäsitteen mukaisesti pitävät uudelleenkäyttöä tärkeämpänä kuin raaka-aineen kierrätystä ja energian talteenottoa. Tämän välttämätön seuraus on se, että näiden pakkausten tuottajat ja maahantuojat kärsivät verosta. Päätöksessään aloittaa tutkintamenettely valvontaviranomainen totesi, että vaikutti siltä, että PLM Moss Glassverk A/S saattaisi ainakin jossakin määrin pystyä korvaamaan kertakäyttöisten pakkausten markkinoiden menetykset uudelleenkäytettävien pakkausten markkinoiden lisääntyneellä kysynnällä, ja lisäksi, että kertakäyttöisten lasipakkausten veroa sovellettiin kaikkiin tällaisiin pakkauksiin, olipa ne tuottanut PLM Moss Glassverk A/S tai vaikka ne oli tuotu Norjaan. Toisaalta veroa ei peritä Norjasta vietävistä lasipakkauksista. Tämän vuoksi PLM Moss Glassverk A/S:n tuotannon kansainväliseen kilpailukykyyn kertakäyttöisten lasipakkausten vero ei näytä vaikuttavan.Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että kysymystä kilpailukyvyn menettämisestä, erityisesti kansainvälisellä tasolla, on katsottava laajemmasta näkökulmasta, koska yhtiöön ovat vaikuttaneet kielteisesti myös muiden ympäristönsuojeluverojen käyttöönotto ja yhtiö on kokenut tuotteidensa kysynnän laskun erityisesti uusien tuotteiden (muovipullojen) käyttöönoton vuoksi. Norjan viranomaiset toteavat edelleen, että se seikka, että veroa ei peritä viennistä, ei tarkoita sitä, että yhtiön kansainväliseen kilpailukykyyn ei vaikuteta, koska on ilmeistä, että yhtiö on kärsinyt menetyksen ja että perusvero estää riittävän kotimaisen tuotantopohjan ylläpitämisen ja luomisen.Valvontaviranomainen ei periaatteessa ole eri mieltä siitä väitteestä, että tietty kotimainen tuotantopohja saattaa olla kansainvälisen tason kilpailun edellytys. Norjan viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet mitään arvioita lisämenetyksistä, joita yhtiö on kärsinyt muiden ympäristönsuojeluverojen kuin perusveron vuoksi. Valvontaviranomainen ei aseta kyseenalaiseksi sitä, että yhtiö on kärsinyt menetyksen perusveron käyttöönotosta. Tämä on ilmeistä, koska se on seurausta perusveron tarkoituksena olevasta kannustinvaikutuksesta eli kertakäyttöisten juomapakkausten kysynnän vähentämisestä raaka-aineesta riippumatta. Yhtiö voi kuitenkin hyötyä perusverosta vapauttamisesta vain vastaamalla kertakäyttöisten juomapakkausten kysynnän lisääntymiseen tai kehittämällä uusia kertakäyttöisiä juomapakkausia, mikä sinänsä olisi vastoin Norjan jätehierarkian mallia. Lisäksi Norjan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään todisteita, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että lasipakkauksilla on vähemmän vahingollisia vaikutuksia ympäristöön kuin muilla pakkausmateriaaleilla. Tämän vuoksi valvontaviranomainen tulee siihen tulokseen, että yhtiön kilpailukyvyn menetys on etupäässä rakenteellista ja johtuu kilpailevien korviketuotteiden käyttöönotosta. Tämän vuoksi myöskään tämä lisäedellytys ympäristönsuojeluveroista vapauttamiseksi ei täyty.Päätelmä Edellä mainituista syistä ja riippumatta siitä, mikä tulee olemaan lopputulos valvontaviranomaisen tutkiessa perusveron yhteensopivuutta ETA-sopimuksen 14 artiklan kanssa, on tehtävä se päätelmä, että ehdotettu tuki ei täytä 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen endellytyksiä, jotka koskevat "tukea tietyn taloudellisen toiminnan . . . kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla". Norja ei tämän vuoksi saa panna suunniteltua toimenpidettä täytäntöön,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1. EFTAn valvontaviranomainen on päättänyt olla sallimatta ilmoitettua tukea PLM Moss Glassverk A/S:lle siinä muodossa, että se vapautetaan kertakäyttöisiä juomapakkauksia koskevasta perusverosta lasipakkausten osalta (tuki N:o 95-002).2. Norjan hallitus ei saa panna ehdotettua yllä 1 artiklassa tarkoitettua toimenpidettä täytäntöön.3. EY:n komissiolle ilmoitetaan asiasta ETA-sopimuksen pöytäkirjassa n:o 27 olevan d kohdan mukaisesti toimittamalla sille jäljennös tästä päätöksestä.4. Muille EFTA-valtoille, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, EY:n jäsenvaltioille ja asianomaisille ilmoitetaan tästä päätöksestä julkaisemalla päätös Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-jaksossa ja siihen liittyvässä ETA-liitteessä.5. Tämä päätös, joka on todistusvoimainen englanninkielisenä, on osoitettu Norjalle.Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 1995.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaKNUT ALMESTADPuheenjohtaja(1) Jäljempänä `EFTA-sopimus`.(2) Jäljempänä `valvonta- ja tuomioistuinsopimus`.(3) Termiä perusvero (`grunnavgift`) sovelletaan esimerkiksi tämän veron erottamiseksi eriytetystä ympäristönsuojeluverosta, joka määrätään kierrätysmaksun mukaisesti kierrätettäville astioille.(4) PLM on yksi Euroopan johtavista pakkausten tuottajista. PLM valmistaa ja markkinoi suurta määrää kuluttajapakkauksia metallista, lasista ja muovista.(5) Perustettu vuonna 1898.(6) Budsjettinnstilling S II (1993-94), 1442 luku, 70 kohta.(7) Teollisuus- ja energiaministeriön mukaan uudelleentäytettävien muovipakkausten markkinaosuus lisääntyi edelleen noin 93 prosenttiin vuonna 1994 lasipakkausten kustannuksella.(8) Lähde: NOS Utenrikshandel.(9) Den Norske Emballasjeforening - Emballasjeindustriens Landsforening (EIL).(10) St. prp. N:o 1 (1994-95) Skatter og avgifter til statskassen, Grunnavgift på engangsemballasje for drikkevarer.(11) "Forskrifter om grunnavgift på engangsemballasje for drikkevarer fastsatt av Finansdepartementet 30. desember 1993", 2 kohdan b alakohta.(12) Tilavuus alle 4 litraa.(13) Ympäristönsuojeluveroa ja juoma-astioiden palautusjärjestelmiä koskevia määräyksiä kuvataan tarkemmin tutkintamenettelyn aloittamisesta 13 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyssä valvontaviranomaisen päätöksessä (EYVL N:o C 212, 17. 8. 1995, s. 6).(14) Norjan teollisuus teki 14 päivänä syyskuuta 1995 sopimukset ympäristöministeriön kanssa muiden pakkausmateriaalien kierrätyksestä.(15) Menettelytapaa ja asiasisältöä koskevat säännöt valtion tuen alalla, jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt 19 päivänä tammikuuta 1994.(16) Katso tämän päätöksen I osan 5 osasto.(17) Beverage Can Makers Europe, perustettu vuonna 1990, kuvaa itseään voittoa tavoittelemattomaksi järjestöksi, joka edustaa Euroopan juomatölkkiteollisuutta.(18) Elopak A/S ja Tetra Pak A/S ovat norjalaisia etupäässä pahvitölkkeihin perustuvien juomapakkausten tuottajia.(19) Prosess- og foredlingsindustriens Landsforeningenin jäsenistöön kuuluvat useimmat Norjan juomakkausten tuottajat mukaan lukien PLM Moss Glassverk A/S.(20) Sopimus tehtiin 14 päivänä syyskuuta 1995.(21) Sopimuksissa määrätään muovin, metallin, pahvitölkkien ja ruskean paperin keräys-/kierrätystasotavoitteista.(22) Norjan kotitalouskäyttöön tarkoitettujen yleishyödykkeiden (päivittäistavaroiden) tuottajien liitto.(23) "Resirk-ryhmän" muodostavat vähittäiskauppiaat ja muun muassa panimot ja mineraalivesien tuottajat.(24) Statens forurensningstilsyn.(25) Arvonlisäveroa.(26) Tuettujen alueiden kartasta (Norja) 16 päivänä marraskuuta 1994 tehty päätös N:o 157/94COL (EYVL N:o C 14, 19.1.1995, s. 4).


title: 2008/261/EY: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2008 , Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen tehtävän pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä pöytäkirjan eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               26.3.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 83/3

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 28 päivänä helmikuuta 2008,
   Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen tehtävän pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä pöytäkirjan eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta
   (2008/261/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan, 63 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan, 66 artiklan ja 95 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto antoi 27 päivänä helmikuuta 2006 valtuudet Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Sveitsin valaliiton kanssa käytäviin neuvotteluihin pöytäkirjasta, joka koskee Liechtensteinin liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen 26 päivänä lokakuuta 2004 tehtyyn sopimukseen (jäljempänä ’pöytäkirja’ ja ’sopimus’). Neuvottelut on saatu päätökseen, ja pöytäkirja parafoitiin Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 2006.

               (2)

               Pöytäkirja olisi allekirjoitettava sillä edellytyksellä, että se tehdään myöhemmin.

               (3)

               Pöytäkirjassa määrätään sen eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta. Näitä määräyksiä olisi sovellettava väliaikaisesti pöytäkirjan voimaantuloon asti.

               (4)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan Schengenin säännöstön kehittämisen osalta on pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen tarkoituksenmukaista, että päätöstä 1999/437/EY (1) sovelletaan tarvittavin muutoksin myös suhteisiin Liechtensteinin ruhtinaskunnan kanssa.

               (5)

               Tämä päätös ei vaikuta Yhdistyneen kuningaskunnan asemaan sellaisena kuin siitä määrätään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyssä Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyssä pöytäkirjassa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/365/EY (2).

               (6)

               Tämä päätös ei vaikuta Irlannin asemaan sellaisena kuin siitä määrätään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyssä pöytäkirjassa sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/192/EY (3).

               (7)

               Tämä päätös ei vaikuta Tanskan asemaan sellaisena kuin siitä määrätään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välinen pöytäkirja ja siihen liittyvät asiakirjat, jotka koskevat Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen sillä edellytyksellä, että pöytäkirja tehdään myöhemmin.
   Pöytäkirjan ja siihen liittyvien asiakirjojen tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä (4).
   2 artikla
   Tätä päätöstä sovelletaan pöytäkirjan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa lueteltujen määräysten ja säännösten soveltamisalaan kuuluviin aloihin ja niiden kehittämiseen siltä osin kuin kyseisillä määräyksillä ja säännöksillä on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen sisältyvä oikeusperusta tai niille on neuvoston päätöksen 1999/436/EY (5) mukaisesti määritelty tällainen perusta.
   3 artikla
   Päätöksen 1999/437/EY 1–4 artiklan säännöksiä sovelletaan tarvittavin muutoksin Liechtensteinin osallistumiseen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen.
   4 artikla
   Pöytäkirjan 1 artiklaa, 4 artiklaa ja 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan ensimmäistä virkettä sekä sopimuksen 3 artiklan 1–4 kohdassa sekä 4, 5 ja 6 artiklassa määrättyjä oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan pöytäkirjan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikaisesti pöytäkirjan allekirjoittamisesta alkaen sen voimaantuloon asti.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. MATE

      (1)  Neuvoston päätös, tehty 17. toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

      (2)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

      (3)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (4)  Neuvoston asiakirja 16462/06, saatavissa osoitteessa http://register.consilium.europa.eu

      (5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 17.


title: 2011/285/EU: Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä toukokuuta 2011 , Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä

text:
               19.5.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 132/5

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 12 päivänä toukokuuta 2011,
   Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä
   (2011/285/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 tekemällään päätöksellä komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionin tasolla tehtävällä sopimuksella.

               (2)

               Komissio on neuvotellut unionin puolesta Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty neuvoston 5 päivänä kesäkuuta 2003 tekemän päätöksen liitteessä.

               (3)

               Sopimus on allekirjoitettu unionin puolesta sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.

               (4)

               Sopimus olisi siten hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (1).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus antaa sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa määrätty ilmoitus.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         PINTÉR S.

      (1)  EUVL L 288, 5.11.2010, s. 2.


title: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2015/958, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2015, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä keskisen Välimeren eteläosassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon (EUNAVFOR MED) (EUNAVFOR MED/1/2015)

text:
               20.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 156/24

         POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2015/958,
   annettu 17 päivänä kesäkuuta 2015,
   EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä keskisen Välimeren eteläosassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon (EUNAVFOR MED) (EUNAVFOR MED/1/2015)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,
   ottaa huomioon keskisen Välimeren eteläosassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUNAVFOR MED) 18 päivänä toukokuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/778 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto on päätöksen (YUTP) 2015/778 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä EUNAVFOR MEDiin.

               (2)

               EU:n operaation komentaja on suosittanut kontra-amiraali Andrea GUEGLIOn nimittämistä EU:n joukkojen komentajaksi EUNAVFOR MEDiin.

               (3)

               EU:n sotilaskomitea tukee tätä suositusta.

               (4)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään kontra-amiraali Andrea GUEGLIO EU:n joukkojen komentajaksi keskisen Välimeren eteläosassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon (EUNAVFOR MED).
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 2015.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 122, 19.5.2015, s. 31.


Avis juridique important

|

31994D0910

94/910/EHTY/EY/Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 1994, Eurooppa-sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tekin tasavallan välisestä assosioinnista en

Virallinen lehti nro L 360 , 31/12/1994 s. 0001 - 0001 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 36 s. 0003  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 36 s. 0003

NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä joulukuuta 1994,Eurooppa-sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan välisestä assosioinnista (94/910/EHTY/EY/Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jaEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 238 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 101 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti neuvoston hyväksynnän,ottavat huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon(1),sekä katsovat, ettäolisi hyväksyttävä Brysselissä 4 päivänä lokakuuta 1994 allekirjoitettu Eurooppa-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan välisestä assosioinnista,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan välinen Eurooppasopimus, pöytäkirjat sekä siihen liittyvät kirjeenvaihto ja sekä julistukset.Sopimustekstit, niiden liitteenä olevat pöytäkirjat ja päätösasiakirja ovat tämän sopimuksen osana.2 artikla1. Neuvosto komission ehdotuksesta tai, tarpeen vaatiessa, komissio Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten asiaa koskevien säännösten mukaisesti määrittää yhteisön kannan, jonka yhteisö hyväksyy assosiointineuvostossa.2. Eurooppa-sopimuksen 105 artiklan mukaisesti neuvoston puheenjohtaja toimii assosiointineuvoston puheenjohtajana ja esittää yhteisön kannan. Assosiointikomitean menettelytapasäännösten mukaisesti sen p,uheenjohtajana toimii komission edustaja, joka esittää yhteisön kannan.3 artiklaNeuvoston puheenjohtaja tekee 125 artiklan mukaisen ilmoituksen Euroopan yhteisön puolesta. Komission puheenjohtaja tekee vastaavan ilmoituksen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 1994.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaK. KINKELKomission puolestaPuheenjohtajaJ. DELORS(1) EYVL N:o C 315, 22.11.1993, s. 104


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/354, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015 , Euroopan investointipankin alaisuuteen perustetun investointikehyskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

text:
               5.3.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 61/10

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/354,
   annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015,
   Euroopan investointipankin alaisuuteen perustetun investointikehyskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (1), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan investointipankin ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 (2) allekirjoitetussa kumppanuussopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (3) ja toisen kerran Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (4), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, määrätään rahoituspöytäkirjojen vahvistamisesta kutakin viisivuotiskautta varten.

               (2)

               Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 26 päivänä kesäkuuta 2013 AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sisäisen sopimuksen, jossa määrättiin jäsenvaltioiden edustajista ja komission edustajasta koostuvan komitean, jäljempänä ’investointikehyskomitea’, perustamisesta Euroopan investointipankin (EIP) alaisuuteen.

               (3)

               Komissiota kuultuaan EIP teki 17 päivänä marraskuuta 2014 neuvostolle ehdotuksen investointikehyskomitean työjärjestyksen hyväksymistä koskevaksi päätökseksi.

               (4)

               Investointikehyskomitean työjärjestyksessä olisi otettava huomioon neuvoston päätöksen 2013/755/EU (5) ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 (6) asiaankuuluvat säännökset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan investointipankin alaisuuteen perustetun investointikehyskomitean työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

      (2)  EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (3)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (4)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

      (5)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

      (6)  Asetus (EU) 2015/322, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1).

      LIITE

         EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ALAISUUTEEN PERUSTETUN INVESTOINTIKEHYSKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

      1 artikla
      1.   Investointikehyskomitea, jäljempänä ’komitea’, muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja yhdestä komission edustajasta. Ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämillä komitean jäsenillä tai heidän varajäsenillään on äänioikeus.
      2.   Komitean puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan jäsenvaltioiden nimeämien komitean jäsenten keskuudesta kahdeksi vuodeksi. Valinta suoritetaan komitean ensimmäisen kokouksen alussa salaisella äänestyksellä. Puheenjohtaja valitaan ehdokkaista määräenemmistöllä 3 artiklan mukaisesti. Varapuheenjohtajan valinnassa noudatetaan samaa menettelyä.
      3.   Euroopan investointipankki, jäljempänä ’pankki’, vastaa komitean sihteeristöstä ja tukipalveluista.
      4.   Kukin jäsenvaltio nimeää yhden edustajan ja yhden varaedustajan, jolla on valtuudet käyttää äänioikeutta. Varaedustaja voi osallistua komitean kokouksiin tarkkailijana, mutta hänellä on äänioikeus ainoastaan, jos hänen edustamansa jäsenvaltion varsinainen edustaja ei ole läsnä. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, milloin edustaja ja tämän varaedustaja eivät voi osallistua komitean kokoukseen, edustaja voi valtuuttaa toisen edustajan asiamiehekseen tai hänen tilalleen voidaan asettaa jäsenvaltion kokousta varten tilapäisesti nimittämä kolmas henkilö. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava pankille ja neuvoston pääsihteeristölle edustajiensa ja näiden varaedustajien nimet ja osoitteet niiden Euroopan unionissa olevien pysyvien edustustojen kautta.
      5.   Komissio nimeää komitean kokouksiin yhden edustajan ja yhden varaedustajan sekä ilmoittaa näiden nimet pankille ja neuvoston pääsihteeristölle. Näillä nimetyillä henkilöillä saa olla avustajina muita komission virkamiehiä ja henkilöstöön kuuluvia.
      6.   Pankki nimeää kaksi virkamiestä olemaan läsnä kokouksissa ja osallistumaan komitean työskentelyyn, sekä ilmoittaa näiden nimet komissiolle ja neuvoston pääsihteeristölle. Näillä nimetyillä henkilöillä saa olla avustajina muita pankin virkamiehiä.
      7.   Neuvoston pääsihteeristön edustaja ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) edustaja kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina komitean kokouksiin.
      2 artikla
      Komitea kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta vähintään neljä kertaa vuodessa pankin pääkonttorissa Luxemburgissa. Puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia komitean jäsenen tai pankin pyynnöstä.
      Sihteeristö lähettää 5 artiklan 1 kohdassa määrätyn mukaisesti komitean jäsenille ja heidän varajäsenilleen sekä neuvoston pääsihteeristölle, komissiolle ja EUH:lle kokouskutsut, joiden ohessa toimitetaan esityslista kokouksessa käsiteltäviksi ehdotetuista asioista, sekä kokousasioihin liittyvät asiakirjat.
      3 artikla
      Komitea tekee päätöksensä kaikissa asioissa sellaisella 721 äänen määräenemmistöllä yhteensä 1 000 äänestä, joka edustaa vähintään 15:tä asian puolesta äänestävää jäsenvaltiota. Määrävähemmistö on 280 ääntä. Jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan seuraavasti:

                  Jäsenvaltio

                  Äänet

                  Belgia

                  33

                  Bulgaria

                  2

                  Tšekin tasavalta

                  8

                  Tanska

                  20

                  Saksa

                  206

                  Viro

                  1

                  Irlanti

                  9

                  Kreikka

                  15

                  Espanja

                  79

                  Ranska

                  178

                  Kroatia

                  2

                  Italia

                  125

                  Kypros

                  1

                  Latvia

                  1

                  Liettua

                  2

                  Luxemburg

                  3

                  Unkari

                  6

                  Malta

                  1

                  Alankomaat

                  48

                  Itävalta

                  24

                  Puola

                  20

                  Portugali

                  12

                  Romania

                  7

                  Slovenia

                  2

                  Slovakia

                  4

                  Suomi

                  15

                  Ruotsi

                  29

                  Yhdistynyt kuningaskunta

                  147

                  Yhteensä

                  1 000

            4 artikla
      1.   Tämän työjärjestyksen 3 artiklassa määrätyn ja … päivänä … kuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 (1), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, 16 artiklassa säädetyn mukaisesti komitea:

                  a)

                  hyväksyy investointikehyksen osalta:

                              i)

                              toimintaohjeet ja niiden tarkistamista koskevat ehdotukset;

                              ii)

                              investointistrategiat ja liiketoimintasuunnitelmat, myös suoritusindikaattorit, täytäntöönpanoasetuksen 16 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti;

                              iii)

                              vuosikertomukset, joihin sisältyvät myös tilinpäätökset;

                              iv)

                              kaikki yleisiä toimintaperiaatteita koskevat asiakirjat, myös arviointikertomukset;

                  b)

                  antaa lausunnon:

                              i)

                              kaikista investointikehyksen rahoitusehdotuksista;

                              ii)

                              kaikista AKT–EU-kumppanuussopimuksen ja MMA-assosiaatiopäätöksen nojalla pankin omiin rahoitusvaroihin perustuvista rahoitusehdotuksista, mukaan lukien sellaisiin hankkeisiin liittyvät ehdotukset, joista komissio on antanut kielteisen lausunnon;

                              iii)

                              lausunnon korkotuen käytöstä, jos hankkeeseen sisältyy korkotuki;

                              iv)

                              pankin tuloksia mittaavan arviointikehyksen kehittämiseen liittyvistä ehdotuksista siltä osin kuin kehystä sovelletaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaiseen toimintaan;

                              v)

                              muista ehdotuksista, jotka perustuvat toimintaohjeissa määriteltyihin yleisperiaatteisiin.

            Vähäisiä toimia koskevan hyväksymismenettelyn yksinkertaistamiseksi komitea voi antaa puoltavan lausuntonsa myönnettävää kokonaismäärärahaa (korkotuet, tekninen apu) tai yleisvaltuutusta (lainat, pääoma) koskevista pankin ehdotuksista täytäntöönpanoasetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
      Pankin hallintoelimet voivat lisäksi ajoittain pyytää komitealta lausunnon muista strategia- tai periaatekysymyksistä, jotka koskevat pankin rahoitustoimia AKT-maissa.
      2.   Pankki laatii komiteaa varten valmisteluasiakirjat ja ehdotukset sekä toimittaa ne komitealle ja tarkkailijoille. Ehdotuksissa annetaan tiedot seuraavista seikoista:

                  a)

                  hankkeen kuvaus ja sen merkitys maakohtaiselle kehitysstrategialle maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa esitetyn mukaisesti;

                  b)

                  kehitystavoite, joka hankkeella on tarkoitus saavuttaa, suunniteltujen toimenpiteiden kestävyys mukaan lukien;

                  c)

                  hankkeen kokonaisjärjestelyt ja perustelut;

                  d)

                  hankkeen kustannukset, rahoitustapa ja hankkeeseen liittyvät riskit, sekä tarvittaessa riskien vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet, joita pankki aikoo soveltaa;

                  e)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten mukainen hankkeen paikallinen, kansallinen ja alueellinen vaikutus, ympäristövaikutukset mukaan lukien;

                  f)

                  komission suostumus tai lausunto täytäntöönpanoasetuksen 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

            3.   Hankkeen tekniseen suorittamiseen ja toteutusaikatauluihin sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt on esitettävä tiivistettynä ehdotuksen liitteessä.
      5 artikla
      1.   Pankki toimittaa kokouksessa esitettävät asiakirjat ja ehdotukset komitean jäsenille ja näiden varajäsenille sekä neuvoston pääsihteeristölle ja EUH:lle vähintään 21 kalenteripäivää ennen vahvistettua kokouspäivää.
      Puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa poiketa edellä mainitusta määräajasta, jos pankki pyytää sitä asianmukaisin perustein. Jos komitean jäsen kuitenkin ilmoittaa sihteeristölle, että määräajasta poikkeamista ei voida hyväksyä, vastaava asiakohta poistetaan esityslistalta.
      2.   Komitean jäsenten on ilmoitettava pankille kirjallisesti 1 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja koskevat huomautuksensa tai lisätietoja koskevat pyyntönsä seuraavien määräaikojen kuluessa:

                  a)

                  vähintään viisi työpäivää ennen kokousta, jos nämä pyytävät pankilta kirjallista vastausta ennen kokousta;

                  b)

                  vähintään kolme työpäivää, jos nämä pyytävät pankkia vastaamaan suullisesti kokouksessa.

            Tämä ei vaikuta komitean jäsenten oikeuteen saada pankilta suullinen vastaus 1 kohdan mukaisesti toimitettuja asiakirjoja koskeviin, kokouksessa esitettyihin kysymyksiin.
      3.   Komitea hyväksyy puheenjohtajansa ehdotuksesta kokouksen esityslistan kokouksen alussa. Jokainen komitean jäsen voi pyytää, että esityslistalle lisätään asioita, mutta ainoastaan keskusteltavaksi. Tähän liittyvät tiedot voidaan antaa suullisesti.
      4.   Jäsenvaltion edustajan, joka ei ole läsnä, katsotaan hyväksyneen käsiteltäväksi jätetyt asiakirjat tai antaneen niistä puoltavan lausunnon, jollei hän ole kirjallisesti ilmoittanut komitean puheenjohtajalle, että hän aikoo jättää hyväksynnän tai puoltavan lausunnon antamatta, tai jos hän on poikkeusjärjestelynä valtuuttanut toisen jäsenvaltion edustajan asiamiehekseen. Milloin valtakirjoja on annettu äänestämistä varten tai tilalle on asetettu toinen jäsen, komitean puheenjohtajalle on ilmoitettava tästä asiaankuuluvalla tavalla etukäteen.
      Jäsenvaltion edustaja voi vastaanottaa valtakirjan vain yhdeltä muulta jäsenvaltion edustajalta.
      6 artikla
      1.   Komiteaa voidaan pyytää antamaan lausunto kirjallista menettelyä käyttäen pankin aloitteesta ja puheenjohtajan annettua etukäteen suostumuksensa.
      2.   Jos ehdotus saatetaan käsiteltäväksi kirjallisessa menettelyssä, pankki toimittaa ehdotuksen komitean jäsenille kaikkine liiteasiakirjoineen. Jos jäsenvaltion edustaja ei 21 kalenteripäivän kuluessa ehdotuksen toimittamisesta ilmoita äänestävänsä kyseistä ehdotusta vastaan, hänen katsotaan äänestäneen ehdotuksen puolesta.
      3.   Jos komitean jäsen on nimenomaisesti pyytänyt keskustelua komiteassa viimeistään viisi työpäivää ennen 2 kohdassa tarkoitetun 21 kalenteripäivän määräajan päättymistä, ehdotus saatetaan käsiteltäväksi komitean seuraavassa sääntömääräisessä kokouksessa. Erityisen kiireellisessä ja poikkeuksellisessa tapauksessa pankki voi pyytää puheenjohtajaa kutsumaan koolle ylimääräisen komitean kokouksen 2 artiklan mukaisesti.
      7 artikla
      1.   Komitea voi antaa hyväksynnän tai puoltavan lausunnon tarpeellisiksi katsominsa huomautuksin, tämän kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoasetuksen 16 artiklan 6 kohdan soveltamista.
      2.   Komitea voi pyytää, että pyynnön tai ehdotuksen arviointia täydennetään määrätyiltä osin. Tällöin pyyntö tai ehdotus voidaan esittää komitealle uudelleen.
      3.   Komitean antamat lausunnot toimitetaan pankin hallintoelimille.
      8 artikla
      1.   Sihteeristö laatii puheenjohtajan alaisuudessa pöytäkirjan komitean kunkin kokouksen keskeisistä päätelmistä ja komitean jäsenten tärkeimmistä kannanotoista 15 työpäivän kuluessa kokouspäivästä. Sihteeristön on merkittävä pöytäkirjaan myös kirjallisella menettelyllä annetut lausunnot ja äänet. Nämä pöytäkirjat toimitetaan komitean jäsenille.
      2.   Pöytäkirja on lopullinen, kun komitea on hyväksynyt sen joko kirjallisella menettelyllä tai komitean myöhemmässä kokouksessa.
      3.   Komiteaa koskeva kirjeenvaihto on osoitettava sihteeristölle toimitettavaksi komitean puheenjohtajan tietoon.
      4.   Kaikki komitean kokouksiin osallistuvat edustajat ja tarkkailijat ovat salassapitovelvollisia komitean työskentelystä ja asioiden käsittelystä. Tähän työskentelyyn ja asioiden käsittelyyn liittyvät asiakirjat annetaan ainoastaan niiden henkilöiden käyttöön, joille ne on osoitettu ja joilla on vastuu niiden säilytyksestä ja luottamuksellisuuden säilyttämisestä.
      5.   Pankki antaa Euroopan kehitysrahastosta rahoitettujen toimien laajan yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi kahdesti vuodessa komitean puheenjohtajan suostumuksella yleisiä tietoja investointikehyksen täytäntöönpanosta EKR:n komitealle ja neuvoston valmisteluelimille, erityisesti AKT-työryhmälle. Tämä tehdään 4 kohdassa vahvistettuja luottamuksellisuussääntöjä noudattaen.
      9 artikla
      1.   Pankki vastaa komitean toimintamenoista, yhden edustajan matkakustannukset kutakin jäsenvaltiota kohti mukaan lukien. Komitean puheenjohtajana toimiva jäsenvaltion edustaja on oikeutettu saamaan korvauksen matkakustannuksistaan saman jäsenvaltion toisen edustajan lisäksi, jos sellainen on.
      2.   Pankki luovuttaa komitean käyttöön komitean työskentelyä varten tarvittavat toimitilat ja välineet.
      10 artikla
      Tämän työjärjestyksen mukaisesti toimitettavat ilmoitukset, kirjeenvaihto ja asiakirjat voidaan toimittaa sähköpostina tai telekopiona.

         (1)  Asetus (EU) 2015/322, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1).


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/1946, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin ja Georgian välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

text:
               8.11.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 300/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1946,
   annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016,
   turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin ja Georgian välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 5 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto päätti 20 päivänä tammikuuta 2014 pidetyssä istunnossaan valtuuttaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, aloittamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan nojalla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen neuvottelut Euroopan unionin ja Georgian välisestä tietoturvallisuussopimuksesta.

               (2)

               Valtuutuksen saatuaan korkea edustaja on neuvotellut Georgian kanssa sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä.

               (3)

               Kyseinen sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskeva Euroopan unionin ja Georgian välinen sopimus unionin puolesta.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. G. KOENDERS


title: 2011/661/: Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä lokakuuta 2011 , alueiden komitean kahdeksan espanjalaisen jäsenen ja kymmenen espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               7.10.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 263/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 3 päivänä lokakuuta 2011,
   alueiden komitean kahdeksan espanjalaisen jäsenen ja kymmenen espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2011/661/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

               (2)

               Kahdeksan alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Francesc ANTICH I OLIVERin, Marcelino IGLESIAS RICOUn, Vicente ÁLVAREZ ARECESin, Dolores GOROSTIAGA SAIZin, José María BARREDA FONTESin, Guillermo FERNÁNDEZ VARAn, Miguel SANZ SESMAn ja Francisco CAMPS ORTIZin toimikausien päätyttyä. Kymmenen alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Alberto GARCÍA CERVIÑOn, Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZin, Juan Antonio MORALES RODRÍGUEZin, Elsa CASAS CABELLOn, Esther MONTERRUBIO VILLARin, Javier VELASCO MANCEBOn, Luisa ARAÚJO CHAMORROn, Antonio GONZÁLEZ TEROLin, Alberto CATALÁN HIGUERASin ja Rafael RIPOLL NAVARROn toimikausien päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Luisa Fernanda RUDI ÚBEDA, Presidenta del Gobierno de Aragón

                           —

                           Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ, Presidente del Principado de Asturias

                           —

                           José Ramón BAUZÁ DÍAZ, Presidente del Gobierno de las Illes Balears

                           —

                           Juan Ignacio DIEGO PALACIOS, Presidente del Gobierno de Cantabria

                           —

                           Dolores de COSPEDAL GARCÍA, Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

                           —

                           José Antonio MONAGO TERRAZA, Presidente de la Junta de Extremadura

                           —

                           María Yolanda BARCINA ANGULO, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra

                           —

                           Alberto FABRA PART, Presidente de la Comunidad Valenciana

                     ja

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO MUR, Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón

                           —

                           José PORTILLA GONZÁLEZ, Viceconsejero de Relaciones Institucionales de la Presidencia del Principado de Asturias

                           —

                           Javier GONZÁLEZ ORTIZ, Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad del Gobierno de Canarias

                           —

                           Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA, Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de la Comunidad Autónoma de Cantabria

                           —

                           Timoteo MARTÍNEZ AGUADO, Viceconsejero de Economía de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

                           —

                           Cristina Elena TENIENTE SÁNCHEZ, Vicepresidenta y Portavoz de la Junta de Extremadura

                           —

                           Borja COROMINAS FISAS, Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid

                           —

                           Carmen María SANDOVAL SÁNCHEZ, Directora General de la Unión Europea y Relaciones Exteriores de la Región de Murcia

                           —

                           Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASIA, Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de la Comunidad Foral de Navarra

                           —

                           María Victoria PALAU TÁRREGA, Directora General de Relaciones con la Unión Europea de la Comunidad Valenciana

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 3 päivänä lokakuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. FEDAK

      (1)  EUVL 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL 12, 19.1.2010, s. 11.