Avis juridique important

|

31995D0319

95/319/EY: Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, johtavien työsuojelutarkastajien komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 188 , 09/08/1995 s. 0011 - 0013

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995,johtavien työsuojelutarkastajien komitean perustamisesta (95/319/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäjohtavien työsuojelutarkastajien ryhmä on epävirallisesti ollut toiminnassa vuodesta 1982,työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevaan komission ohjelmaan liittyvässä komission tiedonannossa (1) suunnitellaan tämän ryhmän säännöllisten kokousten virallistamista,yhteisön sosiaalialan lainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa ja voimaan saattamista koskevissa 21 päivänä joulukuuta 1992 tehdyissä neuvoston päätelmissä (2) kehotetaan jäsenvaltioita ja komissiota edistämään ja tukemaan ryhmän jäsenten jatkuvaa läheistä yhteistyötä ottaen asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaatteen,työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevaan komission ohjelmaan liittyvässä komission tiedonannossa (3) edellytetään "johtavien työsuojelutarkastajien ryhmän" virallistamista komiteaksi,hallinnollisen yhteistyön kehittämisestä sisämarkkinoita koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöön panemiseksi ja voimaan saattamiseksi 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4) kehitetään keskimääräisen auttamisen ja avoimuuden velvoitteisiin sekä suhteellisuus- ja luottamuksellisuusperiaatteisiin perustuva lähestymistapa jäsenvaltioiden väliseen sekä niiden ja komission väliseen hallinnolliseen yhteistyöhön,tätä lähestymistapaa olisi käytettävä myös yhteisön sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanossa ja voimaan saattamisessa työterveyden ja työturvallisuuden alalla erityisesti, kuten komission valkoisessa kirjassa Euroopan sosiaalipolitiikasta (§ 10 B) ja keskipitkän aikavälin sosiaalisessa toimintaohjelmassa ilmaistaan,työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön johdetun oikeuden täytäntöönpanoon ja voimaan saattamisen valvontaan liittyvien käytännön ongelmien tunnistus, tutkiminen ja ratkaiseminen on pääasiassa kansallisten työsuojelutarkastusyksiköiden toimivaltaan kuuluvaa ja edellyttää näiden yksiköiden ja komission yksiköiden tiivistä yhteistyötä,johtavien työsuojelutarkastajien komitea toimii pitkän kokemuksensa perusteella asianmukaisena viitekehyksenä sen jäsenten ja komission tiiviin yhteistyön perusteella työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön johdetun oikeuden tehokkaan ja tasapuolisen voimaan saattamisen valvonnassa ja tämän alan lainsäädännön voimaan saattamisen valvontaan liittyvien käytännön kysymysten huolellisessa tutkimisessa, jatämä päätös ei ole ristiriidassa 11 päivänä heinäkuuta 1947 tehdyn ILO:n ammattien tarkastusta koskevan sopimuksen (N:o 81) perusteella jäsenvaltioille kuuluvien velvoitteiden kanssa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Komissiota avustaa `johtavien työsuojelutarkastajien komitea`, jäljempänä `komitea`.2. Komitea muodostuu jäsenvaltioiden työsuojelutarkastusyksiköiden edustajista.2 artikla 1. Komitea antaa lausuntonsa komissiolle joko komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan kaikista ongelmista, jotka liittyvät työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön oikeuden voimaan saattamiseen jäsenvaltioissa.2. Kansallisten työsuojelutarkastusyksiköiden moninaisten velvollisuuksien vuoksi, jotka voivat ulottua työterveys- ja työturvallisuusalan ulkopuolelle, komitea antaa komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan lausuntonsa myös yhteisön sosiaalilainsäädännön muita aloja koskevista asioista, jotka vaikuttavat työterveyteen ja työturvallisuuteen.3. Komitea ehdottaa komissiolle aloitteita, joiden se katsoo olevan aiheellisia työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön oikeuden tehokkaan ja tasapuolisen voimaan saattamisen edistämisessä erityisesti kansallisten työsuojelutarkastusjärjestelmien tiiviimmän yhteistyön avulla.3 artikla Avustaessaan komissiota komitea pyrkii seuraavien tavoitteiden toteuttamiseen:1) työterveys- ja työturvallisuusalan työsuojelutarkastuksen keskeisten periaatteiden määritteleminen ja kansallisten tarkastusjärjestelmien arvioimismenetelmien kehittäminen näiden periaatteiden osalta;2) kansallisten eri työsuojelutarkastusjärjestelmien ja -käytäntöjen, toimintamenetelmien ja oikeudellisen viitekehyksen paremman tuntemuksen ja keskinäisen ymmärtämisen edistäminen;3) työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön oikeuden voimaan saattamisen valvontaan liittyvien kokemusten vaihdon kehittäminen kansallisten työsuojelutarkastusyksiköiden välillä, jotta varmistetaan yhteisön johdetun oikeuden yhdenmukainen voimaan saattaminen kaikkialla yhteisössä;4) työsuojelutarkastajien vaihtojen edistäminen kansallisten hallintojen välillä ja koulutusohjelmien laatiminen tarkastajille;5) asiakirjojen laatiminen ja julkaiseminen työsuojelutarkastajien toimien helpottamiseksi;6) luotettavan ja tehokkaan järjestelmän kehittäminen nopeaa tietojenvaihtoa varten työsuojelutarkastajien välille kaikista ongelmista, joita esiintyy työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön voimaan saattamisen valvonnassa;7) vilkkaan yhteistyön luominen kolmansien maiden työsuojelutarkastuselinten kanssa, jotta edistetään yhteisön tekemää työtä työterveyden ja työturvallisuuden alalla sekä autetaan ratkaisemaan alojen väliset rajat ylittäviä ongelmia;8) muiden yhteisön politiikkojen mahdollisen vaikutuksen tutkiminen työterveyteen ja työturvallisuuteen sekä työolosuhteisiin liittyvissä työsuojelutarkastustoimissa.4 artikla Komitea laatii kolmivuotisen ohjelman, jossa määritellään jokaisena vuonna tehtäväksi aiotut yksittäiset toimet ottaen huomioon edellisenä vuonna toteutettujen toimien arviointi.5 artikla 1. Komiteassa on kaksi edustajaa jokaisesta jäsenvaltiosta.2. Komissio nimeää jäsenet jäsenvaltioiden ehdotuksesta.3. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimetä uudestaan.4. Jäsenen toimikausi päättyy ennen kolmivuotiskauden loppumista, jos hän eroaa tai kuolee tai jos komissio saa kyseiseltä jäsenvaltiolta tiedonannon, jossa ilmoitetaan, että toimikausi olisi päätettävä.5. Jäsenet eivät saa palkkaa työstään.6 artikla Komissio julkaisee jäsenluettelon tiedotussyistä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7 artikla 1. Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja.2. Puheenjohtajaa avustaa kaksi varapuheenjohtajaa, jotka valitaan niitä kahta jäsenvaltiota edustavien komitean jäsenten joukosta, joilla on neuvoston puheenjohtajuus kyseisenä vuonna.3. Puheenjohtaja ja kaksi varapuheenjohtajaa muodostavat puheenjohtajiston.4. Puheenjohtajisto valmistelee ja järjestää komitean työn yhdessä komission yksiköiden kanssa, jotka toimivat komitean, puheenjohtajiston ja 9 artiklassa tarkoitettujen työryhmien sihteeristönä.8 artikla 1. Komitea voi komission edustajan suostumuksella kutsua henkilön, jolla on erityinen pätevyys jossakin esityslistalla olevassa asiassa, osallistumaan komitean työhön asiantuntijana.2. Asiantuntijat osallistuvat neuvotteluihin ainoastaan sen asian osalta, jota varten heidät on kutsuttu osallistumaan.9 artikla 1. Komitea voi muodostaa työryhmiä komission edustajan suostumuksella.2. Työryhmien puheenjohtajana toimii komitean jäsen, ja ne muodostuvat komitean jäsenistä ja/tai asiantuntijoista, siten kuin tarpeelliseksi katsotaan. Työryhmät antavat kertomuksia komitean täysistunnolle.10 artikla 1. Komitean puheenjohtaja kutsuu komitean ja puheenjohtajiston koolle joko omasta aloitteestaan tai komitean jäsenten yhden kolmasosan pyynnöstä. Komitea kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.2. Komission edustajat osallistuvat komitean ja työryhmien kokouksiin.11 artikla 1. Komissio voi pyytäessään komitean lausuntoa asettaa määräajan, jossa lausunto on annettava.2. Komitean neuvotteluja ei seuraa äänestys.3. Komitean päätelmät esitetään kirjallisina. Jos komitean jäsenillä on eriäviä mielipiteitä, esitetyistä kannoista annetaan kirjallinen selvitys komissiolle.12 artikla 1. Komitea antaa komissiolle vuosittain kertomuksen toiminnastaan erityisesti työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön johdetun oikeuden voimaantuloon tai voimaantulon valvontaan liittyvistä ongelmista.2. Komissio toimittaa tämän kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle.13 artikla Rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai sen työryhmien työssä, jos komissio tai komitean jäsen pyytää heitä pitämään annetun tiedon tai pyydetyn lausunnon luottamuksellisena.Näissä tapauksissa ainoastaan komitean jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokouksiin.Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1995.Komission puolestaPádraig FLYNNKomission jäsen(1) EYVL N:o C 28, 3.2.1988, s. 3(2) EYVL N:o C 49, 19.2.1993, s. 6(3) KOM(95) 282(4) EYVL N:o C 179, 1.7.1994, s. 1


Avis juridique important

|

42003D0596

2003/596/EY,Euratom: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 203 , 12/08/2003 s. 0045 - 0045

Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös,tehty 23 päivänä heinäkuuta 2003,Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä(2003/596/EY, Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 223 artiklan,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 139 artiklan,sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarien Claus GULMANNin, Fidelma MACKENin, Gil Carlos RODRÌGUEZ IGLESIASin, Allan ROSASin, Romain SCHINTGENin, Vassilios SKOURISin, Melchior WATHELETin sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen julkisasiamiesten Siegbert ALBERin, Francis JACOBSin, Jean MISCHOn ja Dámaso RUIZ-JARABO COLOMERin toimikaudet päättyvät 6 päivänä lokakuuta 2003.(2) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jäsenten ja julkisasiamiesten toimikaudet olisi osittain uudistettava kaudeksi, joka alkaa 7 päivänä lokakuuta 2003 ja päättyy 6 päivänä lokakuuta 2009,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiksi nimitetään 7 päivänä lokakuuta 2003 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2009 päättyväksi toimikaudeksiClaus GULMANNKoen LENAERTSFidelma MACKENAllan ROSASRomain SCHINTGENRosario SILVA de LAPUERTAVassilios SKOURIS.2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen julkisasiamiehiksi nimitetään 7 päivänä lokakuuta 2003 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2009 päättyväksi toimikaudeksiFrancis JACOBSJuliane KOKOTTLuis Miguel POIARES PESSOA MADURODámaso RUIZ-JARABO COLOMER.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2003.PuheenjohtajaU. Vattani


title: Neuvoston päätös, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 , Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä

text:
               17.5.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 138/13

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 13 päivänä toukokuuta 2013,
   Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä
   2013/C 138/04
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 79 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, jäseniksi yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta.

               (2)

               Neuvosto nimitti 17 päivänä toukokuuta 2011 tehdyllä päätöksellä (2) Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvostoon 15 jäsentä, joista yhden Tanskasta.

               (3)

               Tanskan hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvostossa oleva Tanskan edustaja ja nimennyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä 31 päivään toukokuuta 2015 kestäväksi kaudeksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään Peter ØSTERGÅRD HAVE, Tanskan kansalainen, syntynyt 13 päivänä joulukuuta 1976, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseneksi Eskil Toft THUESENin tilalle kaudeksi, joka alkaa 13 päivänä toukokuuta 2013 ja päättyy 31 päivänä toukokuuta 2015.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. COVENEY

      (1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  EUVL C 151, 21.5.2011, s. 1.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2015/883, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo) annetun päätöksen 2010/565/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

text:
               9.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 143/14

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/883,
   annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015,
   Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo) annetun päätöksen 2010/565/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 21 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/565/YUTP (1), jota on viimeksi muutettu päätöksellä 2014/674/YUTP (2). Päätöksen 2010/565/YUTP voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2015.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2015 kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen, jolla muutetaan ja jatketaan Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevaa EUSEC RD Congo -operaatiota.

               (3)

               EUSEC RD Congo toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2010/565/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 2 artikla seuraavasti:
               ”2 artikla
               Toimeksianto
               Jotta EUSEC RD Congon saavutukset voidaan vakiinnuttaa ja valmistella tehtävien siirtymistä Kongon demokraattisen tasavallan asevoimille (FARDC) yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla toteutettavan toiminnan päätyttyä, EUSEC RD Congo

                           —

                           jatkaa FARDC:n uudistuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa antamalla edelleen strategista neuvontaa, myös yleisen valvontaelimen tasolla, ottaen huomioon ihmisoikeudet ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen. Samalla huolehditaan tiiviistä yhteistyöstä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa siirtymäprosessia ja tehtävien siirtämistä toiselle osapuolelle silmällä pitäen,

                           —

                           työskentelee sotilasviranomaisten kanssa sotilaskoulutusjärjestelmän kestävöittämiseksi, keskittyen upseereiden ja aliupseereiden kouluihin. Samalla valmistaudutaan siirtymäprosessiin ja tehtävien siirtämiseen toiselle osapuolelle.

                     Tavoitteidensa saavuttamiseksi EUSEC RD Congo noudattaa kriisinhallinnan toiminta-ajatuksessa ja operaatiosuunnitelmassa määritettyjä parametreja.”

               2)

               Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliselle ajalle on 12 600 000 euroa.
               Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 väliselle ajalle on 13 600 000 euroa.
               Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 väliselle ajalle on 11 000 000 euroa.
               Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 väliselle ajalle on 8 455 000 euroa.
               Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliselle ajalle on 4 600 000 euroa.
               Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliselle ajalle on 2 700 000 euroa.”

               3)

               Poistetaan 9 a artikla.

               4)

               Korvataan 17 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2016.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2015.

      Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  Neuvoston päätös 2010/565/YUTP, hyväksytty 21 päivänä syyskuuta 2010, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo) (EUVL L 248, 22.9.2010, s. 59).

      (2)  Neuvoston päätös 2014/674/YUTP, annettu 25 päivänä syyskuuta 2014, Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusalan uudistusta koskevasta Euroopan unionin neuvonta- ja avustusoperaatiosta (EUSEC RD Congo) annetun päätöksen 2010/565/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 282, 26.9.2014, s. 24).


title: 2011/226/EU: Komission päätös, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2011 , maatalousmaan hankintaa Latviassa koskevan siirtymäkauden pidentämisestä  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               8.4.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 94/31

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 7 päivänä huhtikuuta 2011,
   maatalousmaan hankintaa Latviassa koskevan siirtymäkauden pidentämisestä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2011/226/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymissopimuksen,
   ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen liitteessä VIII olevan 3 luvun,
   ottaa huomioon Latvian esittämän pyynnön,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Vuoden 2003 liittymisasiakirjan mukaan Latvia voi liittymisasiakirjassa määrätyin edellytyksin kieltää muista EU:n jäsenvaltioista olevilta luonnollisilta henkilöiltä ja oikeushenkilöiltä, jotka eivät ole sijoittautuneet eivätkä rekisteröityneet Latviaan ja joilla ei ole paikallista sivuliikettä tai liikettä Latviassa, maatalousmaan hankinnan seitsemän vuoden ajan liittymisen jälkeen 30 päivään huhtikuuta 2011 asti. Tämä on väliaikainen poikkeus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 63–66 artiklassa määrätystä pääoman vapaasta liikkuvuudesta. Tätä siirtymäkautta voidaan pidentää ainoastaan kerran enintään kolmella vuodella.

               (2)

               Latvia pyysi 6 päivänä joulukuuta 2010, että maatalousmaan hankintaa koskevaa siirtymäkautta pidennettäisiin kolmella vuodella.

               (3)

               Siirtymäkauden tärkein peruste oli tarve suojata maataloustoiminnan sosioekonomisia edellytyksiä Latvian siirryttyä sisämarkkinoille ja yhteisen maatalouspolitiikan soveltamiseen. Sen tavoitteena oli erityisesti ratkaista ongelmat, joita maatalousalalle olisi saattanut aiheutua maatalousmaan hankinnan vapauttamisesta sekä siitä, että maan hinnat ja tulot olivat Latviassa aluksi huomattavasti alhaisemmat kuin Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Irlannissa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’EU-15-valtiot’. Lisäksi siirtymäkauden tarkoituksena oli helpottaa yksityistämisprosessia ja maatalousmaan palauttamista viljelijöille. Komissio korosti jo 16 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan kertomuksessa ”Maatalouskiinteistöjen hankintaa koskevien vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymätoimenpiteiden uudelleentarkastelu” (1), jäljempänä ’vuoden 2008 väliarviointi’, miten tärkeää on saattaa edellä mainittu maatalousuudistus päätökseen ennen suunnitellun siirtymäkauden päättymistä.

               (4)

               Eurostatin saatavilla olevien tietojen mukaan maatalousmaan hinnat ovat Latviassa alhaisemmat kuin muualla EU:ssa. Maatalousmaan hintojen ei ole odotettukaan muuttuvan täysin yhtenäisiksi, eikä tätä ole edes pidetty edellytyksenä siirtymäkauden päättymiselle. Latvian ja EU-15-valtioiden hintojen väliset huomattavat erot voivat kuitenkin olla esteenä hintojen lähentymiselle.

               (5)

               Eurostatin tiedot osoittavat, että samalla tavoin kuin maatalousmaan hintatasot myös ostovoimayksiköissä henkeä kohti mitattu Latvian bruttokansantuote poikkeaa edelleen EU-15-valtioiden vastaavasta. Näin ollen Latvian maatalousmaan nykyiset hinnat ovat Latviassa asuvien kannalta korkeita heidän ostovoimaansa verrattuna.

               (6)

               Lisäksi maatalousalan kilpailukyky on Latviassa edelleen heikompi kuin EU-15-valtioissa, ja tätä ongelmaa pahentavat vielä rahoitusvarojen saantiin liittyvät vaikeudet ja korkeat korot, joita sovelletaan maatalousmaan ostamista varten myönnettäviin kaupallisiin lainajärjestelyihin (Latvian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 15 prosenttia vuodessa vuonna 2009).

               (7)

               Lisäksi Latvian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan, jotka perustuvat Latvian maankäyttövirastolta saatuihin tietoihin, maatalousmaan osuus koko maan pinta-alasta oli 37,7 prosenttia ja metsäalueiden osuus 45,8 prosenttia 1 päivänä tammikuuta 2010. Vuonna 2007 viljelijät omistivat 62 prosenttia maatalousmaasta ja 26,6 prosenttia oli vuokrattuna. Vaikka maatalousmaa on jo Latviassa pääosin yksityisomistuksessa, omistusoikeuksien palauttamisprosessia ja maaseutualueiden maareformia ei ole vielä saatu päätökseen.

               (8)

               Omistusoikeuksiin liittyvät epäselvyydet muodostavat väistämättä esteen maakaupoille ja maatalouskiinteistöjen yhdistämiselle. Maaomaisuuden pirstaloituminen heikentää myös omalta osaltaan kilpailukykyä ja vähentää maatilojen markkinasuuntautuneisuutta. Tässä yhteydessä Eurostatin tiedot osoittavat, että vaikka maa-alueiden asteittainen yhdistäminen jatkuu ja käytössä olevan maatalousmaan pinta-alan maatilakohtainen keskiarvo on kasvanut Latviassa 10 hehtaarista 16 hehtaariin vuosina 2001–2007, tämä keskiarvo on yhä pienempi kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi Tanskassa (60 hehtaaria), Saksassa (46 hehtaaria) ja Ruotsissa (43 hehtaaria) vuonna 2007.

               (9)

               Lisäksi viimeaikainen maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi on vaikuttanut haitallisesti myös Latvian talouteen. Kysynnän puute, sitä seurannut maataloustuotteiden ostohintojen jyrkkä lasku ja raaka-aineiden hintojen pysyminen samalla korkealla tasolla kuin vuonna 2008 ovat heikentäneet entisestään latvialaisten viljelijöiden asemaa EU-15-valtioiden viljelijöihin verrattuna.

               (10)

               Tässä tilanteessa voidaan Latvian viranomaisten lailla olettaa, että rajoitusten poistaminen 1 päivänä toukokuuta 2011 lisäisi maan hintoihin kohdistuvaa painetta Latviassa. Näin ollen vaarana on, että Latvian maatalousmarkkinat häiriintyisivät vakavasti siirtymäkauden päättyessä.

               (11)

               Sen vuoksi vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä VIII olevassa 3 luvussa määrättyä siirtymäkautta olisi pidennettävä kolmella vuodella.

               (12)

               Jotta markkinoiden vapautumiseen voitaisiin valmistautua täysimittaisesti, myös nykyisissä vaikeissa taloudellisissa olosuhteissa on erittäin tärkeää pyrkiä parantamaan siirtymäkauden aikana sellaisia tekijöitä kuin viljelijöiden luotto- ja vakuutusmahdollisuudet sekä maatalouden rakenneuudistuksen saattaminen päätökseen, kuten vuoden 2008 väliarvioinnissa on jo tähdennetty.

               (13)

               Koska avoimet sisämarkkinat ovat aina olleet Euroopan vaurauden perusta, ulkomaisen pääoman virtaaminen Latviaan saattaisi hyödyttää myös sen maatalousmarkkinoita. Kuten vuoden 2008 väliarvioinnissa on tähdennetty, maatalousalaan tehtävillä ulkomaisilla investoinneilla olisi myös merkittäviä pitkän aikavälin vaikutuksia pääomanlisäykseen ja taitotietoon, maamarkkinoiden toimintaan ja maatalouden tuottavuuteen. Ulkomaista omistusta koskevien rajoitusten asteittainen lieventäminen siirtymäkaudella valmistaisi myös markkinoita täyteen vapauteen.

               (14)

               Jotta turvattaisiin oikeusvarmuus ja vältettäisiin oikeudellisen tyhjiön syntyminen Latvian kansallisessa oikeusjärjestelmässä nykyisen siirtymäkauden päätyttyä, tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Pidennetään vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä VIII olevassa 3 luvussa tarkoitettua Latvian maatalousmaan hankintaa koskevaa siirtymäkautta 30 päivään huhtikuuta 2014.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  KOM(2008) 461 lopullinen, 16. heinäkuuta 2008.


Avis juridique important

|

31989D0339

89/339/ETY: Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 1989, rautateitse kuljetettavien kirjattujen matkatavaroiden tullikohtelusta 5 päivänä kesäkuuta 1962 annetun tulliyhteistyöneuvoston suosituksen, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 1988, hyväksymisestä yhteisön nimissä

Virallinen lehti nro L 142 , 25/05/1989 s. 0007 - 0009 Suomenk. erityispainos Alue 2 Nide 7 s. 0041  Ruotsink. erityispainos Alue 2 Nide 7 s. 0041

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 3 päivänä toukokuuta 1989,rautateitse kuljetettavien kirjattujen matkatavaroiden tullikohtelusta 5 päivänä kesäkuuta 1962 annetun tulliyhteistyöneuvoston suosituksen, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 1988, hyväksymisestä yhteisön nimissä (89/339/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettätulliyhteistyöneuvosto on 21 päivänä kesäkuuta 1988 hyväksynyt 5 päivänä kesäkuuta 1962 annetun suosituksen muutoksia, joiden tarkoituksena on toisaalta ottaa käyttöön uusi kirjattujen matkatavaroiden tulli-ilmoituslomakkeen malli ja toisaalta mahdollistaa tulli- tai talousliitoille suosituksen hyväksyminen,tulliyhteistyöneuvosto on yhteisön ehdotuksesta hyväksynyt uuden kirjattujen matkatavaroiden tulli-ilmoituslomakkeen mallin; tämä malli vastaa yhteisön esittämää luonnosta, ja mallilla on tarkoitus saattaa kirjattujen matkatavaroiden tulli-ilmoituslomakkeen sisältö ajan tasalle sekä helpottaa tämän asiakirjan käyttöönottoa maissa, joissa sitä ei tähän asti ole voitu käyttää, jatällä muutoksella on olennainen merkitys yhteisölle, ja sen vuoksi yhteisön olisi hyväksyttävä 5 päivänä kesäkuuta 1962 annettu suositus näin muutettuna,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaRautateitse kuljetettavien kirjattujen matkatavaroiden tullikohtelusta 5 päivänä kesäkuuta 1962 annettu tulliyhteistyöneuvoston suositus, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 1988, hyväksytään yhteisön nimissä tulevaksi voimaan välittömästi.Suosituksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet ilmoittaa tulliyhteistyöneuvoston pääsihteerille yhteisön hyväksyneen 1 artiklassa tarkoitetun suosituksen.Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 1989.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. SOLBESTULLIYHTEISTYÖNEUVOSTON SUOSITUS, annettu 5 päivänä kesäkuuta 1962, rautateitse kuljetettavien kirjattujen matkatavaroiden tullikohtelusta (muutettu 21 päivänä kesäkuuta 1988)TULLIYHTEISTYÖNEUVOSTO, jokaKATSOO, että olisi tuettava rautateiden pyrkimyksiä varmistaa kirjattujen matkatavaroiden kansainvälinen kuljetus parhaissa mahdollisissa olosuhteissa,TAHTOO tämän vuoksi helpottaa näiden matkatavaroiden nopeaa kulkua yksinkertaistamalla tullimuodollisuuksia,KATSOO, että on suotavaa mahdollisuuksien mukaan olla vaatimatta matkustajia esittämään kirjatut matkatavaransa henkilökohtaisesti lähtö- ja määrämaiden tulliviranomaisille tulliselvitettäviksi sekä antaa näille matkustajille mahdollisuus saada matkatavaransa heti määräpaikkaan saavuttuaan,SUOSITTELEE neuvoston jäsenille sekä tulli- ja talousliitoille jäljempänä esitettyjen määräysten soveltamista kirjattujen matkatavaroiden osalta,1) rautatieviranomaisten kirjatessa matkatavaroita voivat matkustajat tullimuodollisuuksien suorittamisen nopeuttamiseksi laatia liitteenä olevan mallin mukaisen ilmoituksen;2) ilmoituslomake on painettava joko rautatieviranomaisten laatiman lähetysilmoituksen kääntöpuolelle tai kyseiseen lähetysilmoitukseen liimatulle erilliselle paperille; lomake painetaan lähtömaan virallisella kielellä tai jollakin lähtömaan virallisista kielistä, mutta matkustaja voi saada myös muunkielisen käännöksen;3) rautatieviranomaiset esittävät ilmoituksen lähtö- ja määrämaan tulliviranomaisille näiden sitä vaatiessa;4) kirjallinen ilmoitus on samanarvoinen ja vaikutukseltaan samanlainen kuin matkustajilta tavallisesti vaadittava ilmoitus;5) tulliviranomaisten on, jos ne arvioivat sen mahdolliseksi, luovuttava kirjallisella ilmoituksella varustettujen matkatavaroiden sisällön tarkastuksesta;6) kun tulliviranomaiset luopuvat matkatavaroiden sisällön tarkastuksesta, ne on välittömästi luovutettava rautatieviranomaisille määräpaikkaan kuljettamista varten;7) tulliviranomaiset saavat toteuttaa kaikki tarpeellisina pitämänsä tarkastustoimenpiteet väärinkäytösten estämiseksi.SEN ESTÄMÄTTÄ, mitä päätöksen 1 artiklassa määrätään, ilmoituslomaketta voidaan olosuhteiden sitä edellyttäessä mukauttaa tullihallintojen välisellä sopimuksella.NEUVOSTO kehottaa tämän suosituksen hyväksyviä jäseniä ja tulli- tai kauppaliittoja ilmoittamaan neuvoston pääsihteerille hyväksymisensä, päivän, josta ne noudattavat suositusta, sekä noudattamisen yksityiskohtaiset säännöt. Pääsihteeri antaa asian tiedoksi jäsenten sekä tulli- tai talousliittojen tullihallinnoille sekä kansainväliselle rautatieliitolle.LiiteKIRJATTUJEN MATKATAVAROIDEN TULLI-ILMOITUS1. ILMOITAN, ettäa) jäljempänä tarkoitetut matkatavarat sisältävät ainoastaan henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja, tavallisesti matkalla käytettäviä tavaroita, kuten vaatteita, liinavaatteita, toalettitarvikkeita, kirjoja ja urheiluvälineitä, eikä näitä tavaroita tuoda maahan kaupallisiin tarkoituksiin;b) nämä matkatavarat eivät sisällä:- elintarvikkeita, tupakkaa, alkoholijuomia, anetolia, tuliaseita, teräaseita, ammuksia, räjähdysaineita, huumeita, eläviä eläimiä, kasveja, radiolähettimiä tai radiolähetinvastaanottimia, valuuttaa, suojeltuja lajeja ja villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälisestä kaupasta 3 päivänä maaliskuuta 1973 tehdyllä Washingtonin yleissopimuksella suojelluista lajeista saatuja tuotteita; yleistä siveellisyyttä tai hyviä tapoja suojelevalla määrämaan lainsäädännöllä kiellettyjä tavaroita,- tavaroita, jotka on tarkoitettu vastikkeettomaan tai vastikkeelliseen jakeluun taikka ammatilliseen toimintaan tai kaupallisiin tarkoituksiin,- oman maani tullialueen ulkopuolelta ostettuja tai saatuja esineitä, joita ei ole vielä ilmoitettu pysyvän asuinpaikkani maan tulliviranomaisille (tämä rajoitus on voimassa ainoastaan palattaessa maahan, jossa pysyvä asuinpaikka sijaitsee).2. VALTUUTAN rautatiet suorittamaan kaikki tullimuodollisuudet.3. TIEDÄN, että väärän ilmoituksen antaminen voi johtaa minuun kohdistuviin syytetoimiin ja erityisesti tavaroiden takavarikointiin.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31994D0982

94/982/EY: Neuvoston päätös tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisen Eurooppa-sopimuksen ja Euroopan talousyhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Romanian välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen toisen lisäpöytäkirjan tekemisestä

Virallinen lehti nro L 378 , 31/12/1994 s. 0005 - 0005 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 37 s. 0294  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 37 s. 0294

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä joulukuuta 1994,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisen Eurooppa-sopimuksen ja Euroopan talousyhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Romanian välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen toisen lisäpöytäkirjan tekemisestä (94/982/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäkomissio on neuvotellut yhteisöjen puolesta Romanian kanssa tehdyn kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen(1) ja Eurooppa-sopimuksen toisen lisäpöytäkirjan, jaon tarpeen hyväksyä tämä toinen lisäpöytäkirja,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian tasavallan välisen Eurooppa-sopimuksen ja Euroopan talousyhteisönja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Romanian välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen toinen lisäpöytäkirja.Toisen lisäpöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Hyväksytään perustamissopimuksen liitteeseen II kuuluvia maataloustuotteita, joihin sovelletaan ja yhteisessä markkinajärjestelyssä maksujärjestelmään tai tulleihin sekä CN-koodeihin 0711 90 40, 2003 10 20 ja 2003 10 30 kuuluvia tuotteita koskevat toisen lisäpöytäkirjan 3 artiklan soveltamismääräykset maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 26 artiklassa(2) määrättyä menettelyä noudattaen tai muiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettujen asetusten vastaavien määräysten mukaisesti. Jos pöytäkirjan soveltaminen vaatii tiivistä yhteistyötä Romanian kanssa, komissio voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän yhteistyön varmistamiseksi.3 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa toinen lisäpöytäkirja Euroopan yhteisön puolesta.Neuvoston puheenjohtaja suorittaa toisen lisäpöytäkirjan 9 artiklassa määrätyn tiedon Euroopan yhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1994.Neuvoston puolestaH. SEEHOFERPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 81, 2.4.1993, s. 2(2) EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1880/94 (EYVL N:oL 197, 30.7.1994, s. 21)


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/947, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean kahden portugalilaisen jäsenen ja yhden portugalilaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               19.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 154/14

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/947,
   annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015,
   alueiden komitean kahden portugalilaisen jäsenen ja yhden portugalilaisen varajäsenen nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Portugalin hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015 ja 5 päivänä helmikuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1) ja (EU) 2015/190 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi ajaksi.

               (2)

               Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIMin ja António Luís DOS SANTOS DA COSTAn toimikausien päätyttyä.

               (3)

               Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut João CUNHA E SILVAn toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Miguel Filipe MACHADO DE ALBUQUERQUE, Presidente do Governo Regional da Madeira

                           —

                           Fernando MEDINA, Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

                     sekä

               b)

               varajäseneksi:

                           —

                           Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES, Secretário Regional dos Assuntos Parlamentares e Europeus da Madeira.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 15 päivänä kesäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. GERHARDS

      (1)  EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42.

      (2)  EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25.


Avis juridique important

|

31997D0792

97/792/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä marraskuuta 1997, talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 323 , 26/11/1997 s. 0028 - 0028

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä marraskuuta 1997,talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä (97/792/EY, Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 20 päivänä syyskuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi 26 päivänä syyskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (1),sekä katsoo, ettäedellä mainitussa komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Richard Pickeringin kuoltua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 25 päivänä lokakuuta 1996,ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämät ehdokkaat,sekä saatuaan Euroopan yhteisöjen komission lausunnon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään Helen McGrath talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Richard Pickeringin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 1998 saakka.Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 1997.Neuvoston puolestaE. HENNICOT-SCHOEPGESPuheenjohtaja(1) EYVL L 257, 5.10.1994, s. 20


title: 2009/98/EY: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2008 , Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta (EKP/2008/22)

text:
               5.2.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 36/22

      EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   tehty 11 päivänä joulukuuta 2008,
   Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä tehdyn päätöksen EKP/2006/17 muuttamisesta
   (EKP/2008/22)
   (2009/98/EY)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyä päätöstä EKP/2006/17 (1) on tarpeen muuttaa, jotta se olisi linjassa tehtyjen poliittisten päätösten ja markkinoiden kehityksen kanssa.

               (2)

               Euroopan keskuspankki (EKP) on tehnyt tarkistuksia arvopaperitransaktioista tiedottamista koskeviin periaatteisiin EKP:n tilinpäätöstietoihin liittyvän avoimuuden lisäämiseksi. Tarkistetuista periaatteista johtuen aikaisemmin ”muiksi kuin luovutettaviksi tarkoitetuiksi varoiksi” luokiteltujen arvopapereiden luokitusta olisi muutettava siten, että ne siirrettäisiin tase-erästä ”Muut rahoitusvarat” otsikon ”Saamiset” alle asianmukaiseen erään riippuen liikkeeseenlaskijan kotipaikasta, arvopaperin rahayksiköstä sekä siitä, pidetäänkö arvopapereita eräpäivään saakka. Lisäksi kaikki rahoitusinstrumentit, jotka kuuluvat osana korvamerkittyyn salkkuun, olisi sisällytettävä erään ”Muut rahoitusvarat”.

               (3)

               Päätöksessä EKP/2006/17 ei ole erityisiä säännöksiä koronvaihtosopimusten termiinikauppojen, valuuttafutuurien ja osakefutuurien kirjanpitokohtelusta. Tällaisia instrumentteja käytetään kasvavassa määrin rahoitusmarkkinoilla, ja niillä voi olla merkitystä EKP:n valuuttavarantojen hoidon kannalta. Koronvaihtosopimusten termiinikauppoja olisi kirjanpidossa käsiteltävä samalla tavoin kuin tavallisia koronvaihtosopimuksia, kun taas valuuttafutuureja ja osakefutuureja olisi käsiteltävä samalla tavoin kuin korkofutuureja,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Muutokset
   Päätöstä EKP/2006/17 muutetaan seuraavasti:

               1.

               Muutetaan 8 artiklaa seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 2 kohta seuraavasti:
                           ”2.   Kulta, valuuttainstrumentit, muut arvopaperit kuin eräpäivään saakka pidettävät ja ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit sekä rahoitusinstrumentit riippumatta siitä, ovatko nämä erät taseessa vai taseen ulkopuolella, arvostetaan vuoden lopussa markkinakeskikursseihin ja -hintoihin.”

                           b)

                           Lisätään 4 kohta seuraavasti:
                           ”4.   Eräpäivään saakka pidettäviksi ja ei-jälkimarkkinakelpoisiksi luokiteltavat arvopaperit arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen.”

               2.

               Korvataan 10 artikla seuraavasti:
               ”10 artikla
               Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
               Jälkimarkkinakelpoisia osakkeita ja osuuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2006/16 9 artiklan mukaisesti.”

               3.

               Korvataan 16 artikla seuraavasti:
               ”16 artikla
               Futuurisopimukset
               Futuurisopimuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2006/16 16 artiklan mukaisesti.”

               4.

               Lisätään 17 artiklaan seuraava lause:
               ”Kun kyse on koronvaihtosopimusten termiinikaupoista, jaksotus aloitetaan transaktion arvopäivästä.”

               5.

               Päätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

         2 artikla
   Loppumääräys
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2008.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä joulukuuta 2008.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

      LIITE
      Päätöksen EKP/2006/17 liitteitä I ja III muutetaan seuraavasti:

                  1.

                  Korvataan liitteessä I oleva taulukko ”Saamiset” seuraavasti:
                  ”SAAMISET

                              Tase-erä

                              Tase-erien sisältöluokat

                              Arvostusperiaate

                              Saamiset

                                          1

                                          Kulta ja kultasaamiset

                              Fyysinen kulta eli kultaharkot, kultarahat, kultadubleet, kultakimpaleet, joko varastoitu tai ’matkalla’. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: i) kultapitoisuuden muuttumiset ja ii) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

                              Markkinahintaan

                                          2

                                          Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit mukaan luettuina.

                                          2.1

                                          Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

                                          a)

                                          Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                                          Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset saldot. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ’Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle’.

                                          a)

                                          Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          b)

                                          Erityiset nosto-oikeudet
                                          Erityiset nosto-oikeudet (brutto).

                                          b)

                                          Erityiset nosto-oikeudet
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          c)

                                          Muut saamiset
                                          GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, köyhyyden vähentämisen ja kasvun nopeuttamisen ohjelman piiriin kuuluvat talletukset.

                                          c)

                                          Muut saamiset
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          2.2

                                          Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset.

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          b)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                                          b)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                          c)

                                          Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                          c)

                                          Valuuttamääräiset lainat
                                          Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          d)

                                          Muut valuuttamääräiset saamiset
                                          Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.

                                          d)

                                          Muut valuuttamääräiset saamiset
                                          Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          3

                                          Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                                          a)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                                          a)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          a)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                                          b)

                                          Muut saamiset euroalueella olevilta, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto.

                                          b)

                                          Muut saamiset
                                          Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          4

                                          Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                                          4.1

                                          Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

                                          a)

                                          Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                                          Nimellisarvoon

                                          b)

                                          Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit.

                                          b)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          b)iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          c)

                                          Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia

                                          c)

                                          Lainat euroalueen ulkopuolelle
                                          Talletukset nimellisarvoon

                                          d)

                                          Euroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvia saamisia
                                          Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.

                                          d)i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                          d)ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          d)iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          4.2

                                          ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                              Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

                              Nimellisarvoon

                                          5

                                          Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                              Erät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.

                                          5.1

                                          Perusrahoitusoperaatiot

                              Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.2

                                          Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                              Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.3

                                          Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.4

                                          Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                              Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.5

                                          Maksuvalmiusluotot

                              Osa eurojärjestelmän maksuvalmiusjärjestelmää, jossa vastapuolet voivat saada yön yli –likviditeettiä vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla.

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                                          5.6

                                          Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                              Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          6

                                          Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          7

                                          Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                              Muut arvopaperit kuin saamisten erään ’Muut rahoitusvarat’ kuuluvat arvopaperit: osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjalainat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan lukien julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat euromääräiset arvopaperit ajalta ennen EMUa; hienosäätötarkoituksessa hankitut EKP:n velkasitoumukset.

                                          i)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          8

                                          Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                              Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat).

                              Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

                                          9

                                          Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                                          9.1

                                          EKP:n sijoitustodistusten liikkeeseenlaskun perusteella annettuihin velkakirjoihin liittyvät saamiset

                              Vain EKP:n taseessa.
                              Kansallisten keskuspankkien antamat velkakirjat EKP:n velkasitoumuksia koskevan back-to-back –sopimuksen perusteella.

                              Nimellisarvoon

                                          9.2

                                          Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                              EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn päätöksen EKP/2001/15 mukaisesti (2).

                              Nimellisarvoon

                                          9.3

                                          Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                              Seuraavien alaerien nettopositiot:

                                          a)

                                          TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä ’muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)’.

                                          a)

                                          Nimellisarvoon

                                          b)

                                          muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.

                                          b)

                                          Nimellisarvoon

                                          10

                                          Selvitettävänä olevat erät

                              Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.

                              Nimellisarvoon

                                          11

                                          Muut saamiset

                                          11.1

                                          Euroalueen metallirahat

                              Eurokolikot.

                              Nimellisarvoon

                                          11.2

                                          Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                              Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot.

                              Hankintahintaan poistot vähennettyinä
                              Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.
                              Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina
                              Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

                                          11.3

                                          Muut rahoitusvarat

                                          —

                                          Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin, strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

                                          —

                                          Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita hoidetaan korvamerkittynä salkkuna

                                          —

                                          Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.

                                          a)

                                          Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                                          Markkinahintaan

                                          b)

                                          Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut osakkeet ja osuudet, jotka edustavat pysyviä investointeja
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                          c)

                                          Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä
                                          Omaisuuden nettoarvoon

                                          d)

                                          Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                          e)

                                          Eräpäivään saakka pidettävät tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          f)

                                          Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                                          g)

                                          Pankkitalletukset ja lainat
                                          Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot tai talletukset ovat valuuttamääräisiä

                                          11.4

                                          Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostuksen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

                              Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                                          11.5

                                          Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                              Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                                          11.6

                                          Sekalaiset erät

                                          a)

                                          Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                                          a)

                                          Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                                          b)

                                          Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

                                          b)

                                          Markkinahintaan

                                          c)

                                          Nettoeläkesaamiset.

                                          c)

                                          22 artiklan 3 kohdan mukaisesti

                                          12

                                          Tilikauden tappio

                              Nimellisarvoon

                  2.

                  Korvataan liitteen III taulukon ensimmäisessä sarakkeessa olevan alaotsikon 2.3 sanat ”Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi- ja hintariskiä varten” sanoilla ”Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi- ja korkoriskiä sekä kullan hintariskiä varten”.

         (1)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

         (2)  EUVL L 337, 20.12.2001, s. 52.”


title: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009 , Latvian tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana

text:
               22.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 339/34

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 16 päivänä joulukuuta 2009,
   Latvian tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana
   (2009/991/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
   ottaa huomioon Latvian tasavallan hallituksen 17 päivänä marraskuuta 2009 esittämän pyynnön,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Latvian tasavalta, jäljempänä ”Latvia”, esitti 17 päivänä marraskuuta 2009 neuvostolle pyynnön, että neuvosto tekisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti päätöksen Latvian suunnitelmasta myöntää latvialaisille viljelijöille valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi.

               (2)

               Latvian tilastokeskuksen toimittamien tietojen mukaan 97,6 prosenttia kaikista maatiloista on kooltaan alle 15,9 hehtaaria. Suurin osa Latvian maatiloista on näin ollen kotitarvetiloja. Koska Latvian maatilojen kokorakenne on epäedullinen ja Latvia saa jäsenvaltioista kaikkein vähiten suoria tukia vuoden 2003 liittymisasiakirjassaan määrätyn asteittaisen käyttöönottomenettelyn mukaisesti ja koska maatalouden työpanokset ovat tuotokseen nähden suhteettoman suuret, maataloustulot ovat alhaiset, ja ne alentuivat entisestään vuonna 2009.

               (3)

               Latvian tilastokeskuksen toimittamien tietojen mukaan vuoteen 2007 saakka maatalousmaata oli 1 930 900 hehtaaria, mutta suoria tukia varten oli ilmoitettu vain 1 551 185 hehtaaria. Näin ollen 379 715 hehtaaria on muiden kuin viljelijöiden omistuksessa ja hallinnassa. Valtiontuen avulla viljelijät voisivat ostaa tämän maatalousmaan.

               (4)

               Maailmanlaajuisen kriisin aiheuttaman maailmantalouden taantuman syveneminen vuonna 2009 on vaikuttanut kielteisesti Latvian talouteen ja Latvian maatiloihin, sillä kysyntä on vähentynyt ja ostohinnat ovat romahtaneet: vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä vehnän hinnat olivat noin 37 prosenttia, ohran hinnat noin 44 prosenttia ja maidon hinnat noin 38 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2008.

               (5)

               Latvialaisten viljelijöiden tuloja on alentanut myös se, että maatalouden tuotantopanosten hinnat nousivat voimakkaasti vuonna 2008 (kivennäislannoitteet 67 prosenttia, eläinlääkintäpalvelut 46 prosenttia, sähkö 29 prosenttia ja polttoaine 15 prosenttia) eivätkä ne ole laskeneet vuonna 2009. Tuotantokustannukset eivät siis ole muuttuneet. Monien latvialaisten viljelijöiden elinolot todennäköisesti vain huononevat, minkä vuoksi köyhyys uhkaa yhä useampaa viljelijäperhettä.

               (6)

               Latvian työttömyysaste on Euroopan unionin korkein, sillä se oli syyskuussa 2009 19,7 prosenttia ja se on noussut tammikuusta 2009 alkaen 62 prosenttia. Valtiontuen avulla työttömät voisivat näin ollen hankkia maatalousmaata ja aloittaa maatalouden harjoittamisen. Se antaisi myös mahdollisuuden sellaisille kotitarvetilojen viljelijöille, jotka eivät enää työskentele muulla alalla kuin maataloudessa, parantaa tilojensa kokorakennetta ja siten varmistaa tulot, jotka takaavat heille peruselintason maataloutta harjoittaen. Se helpottaisi myös maatalousmaan myymistä sellaisten työttömien osalta, jotka tarvitsevat pääomaa siirtyäkseen itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi.

               (7)

               Koska viljelijöillä ei ole rahoitusvaroja ja maan hankkimiseksi annettavien kaupallisten lainojen korot ovat korkeat, viljelijöillä on suuria vaikeuksia saada kaupallisia lainoja maatalousmaan hankkimisen kaltaisia investointeja varten. Korot, joita luottolaitokset soveltavat maatalousmaan ostamista varten myönnettäviin kaupallisiin lainajärjestelyihin, olivat marraskuussa 2009 yli 15 prosenttia vuodessa.

               (8)

               Vuonna 2009 taantuma iski maatalousmaamarkkinoille. Liiketapahtumien lukumäärä on pienentynyt huomattavasti, ja kiinteistöviraston mukaan maan myynti- ja ostomäärät olivat lähes 4,5 kertaa alhaisemmat kuin vuonna 2007.

               (9)

               Myönnettävän valtiontuen määrä on enintään 8 miljoonaa Latvian latia, jonka avulla noin 1 000 viljelijää voisi ostaa yhteensä 70 000 hehtaaria maatalousmaata vuosina 2010–2013. Tukea voidaan myöntää valtion ja kuntien omistaman maan sekä luonnollisten henkilöiden omistaman maan hankkimiseen.

               (10)

               Valtiontuki myönnetään lainojen korkotukena, joka kattaa neljä prosenttiyksikköä pankin soveltamasta vuotuisesta korosta. Jos kuitenkin vuotuinen korko on alle neljä prosenttiyksikköä, lainanottajan maksama tosiasiallinen korko korvataan kokonaisuudessaan.

               (11)

               Komissio ei ole tässä vaiheessa aloittanut mitään menettelyä eikä ottanut kantaa tuen luonteeseen ja soveltuvuuteen.

               (12)

               Näin ollen kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi voidaan katsoa, että tällainen tuki poikkeuksellisesti ja siinä määrin kuin se on Latvian maaseudun köyhyyden lieventämiseksi ehdottoman välttämätöntä soveltuu sisämarkkinoille,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Latvian viranomaisten maatalousmaan hankkimiseksi annettavia lainoja varten myöntämä poikkeuksellinen valtiontuki, jonka suuruus on enintään 8 miljoonaa Latvian latia ja joka myönnetään 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana, katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ERLANDSSON


title: 2006/712/EY,Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006 , kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välillä tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

text:
               1.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 303/13

      NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,

   tehty 25 päivänä syyskuuta 2006,
   kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välillä tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
   (2006/712/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO ja
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen ja 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan, 93 artiklan, 94 artiklan, 133 artiklan ja 181a artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
   ottavat huomioon 16 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn liittymissopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon liittymissopimuksen liitteenä olevan liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottavat huomioon neuvoston Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti antaman hyväksynnän,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Pöytäkirja kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välillä tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi sekä tiettyjen Euroopan unionissa tapahtuneeseen institutionaaliseen ja oikeudelliseen kehitykseen liittyvien teknisten mukautusten tekemiseksi allekirjoitettiin Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 30 päivänä huhtikuuta 2004 neuvoston päätöksen 2006/711/EY (2) mukaisesti.

               (2)

               Ennen pöytäkirjan voimaantuloa sitä on tilapäisesti sovellettu liittymisajankohdasta alkaen.

               (3)

               Kyseinen pöytäkirja olisi tehtävä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välillä tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävä pöytäkirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi.
   Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 4 artiklan mukaisen ilmoituksen. Komission puheenjohtaja antaa samanaikaisesti tällaisen ilmoituksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. PEKKARINEN

            Komission puolesta

         J. M. BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL C 174 E, 14.7.2005, s. 16.

      (2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 8.

      (3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 9.


Avis juridique important

|

31993D0115

93/115/ETY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä helmikuuta 1993, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisessä intressissä hankkeiden hyväksi tietyissä kolmansissa maissa annetuista lainoista johtuvien menetysten varalta

Virallinen lehti nro L 045 , 23/02/1993 s. 0027 - 0027 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0008  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0008

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 15 päivänä helmikuuta 1993,yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisessä intressissä hankkeiden hyväksi tietyissä kolmansissa maissa annetuista lainoista johtuvien menetysten varalta (93/115/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),sekä katsoo, ettätoukokuun 13 ja 14 päivänä 1991 kokoontunut neuvosto on komission tiedonannon perusteella päättänyt Euroopan investointipankin (EIP:n) interventioiden rajoitetusta ulottamisesta niihin kolmansiin maihin, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia,heinäkuun 8 päivänä 1991 kokoontunut neuvosto on vahvistanut nämä suuntaviivat,toukokuun 19 päivänä 1992 kokoontunut neuvosto on vahvistanut EIP:n niille kolmansille maille, joiden kanssa komissio on tehnyt yhteistyösopimuksia, myöntämiin lainoihin sovellettavat suuntaviivat,neuvosto on kehottanut EIP:a myöntämään perussääntönsä ja tavanomaisten vaatimustensa mukaisesti lainoja yhteisessä intressissä olevien hankkeiden tietyissä kolmansissa maissa tarjoamalla sille takuuta, japerustetaan mahdollisimman pian takuurahasto yhteisön kolmansille maille antamien lainojen takausten varainhoidollisesti riittävän kohtelun varmistamiseksi Eurooppaneuvoston 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 tekemien päätösten mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaYhteisö on täydessä vastuussa Euroopan investointipankille, jos tälle ei suoriteta kolmansille maille, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia, myönnettyjä lainoja vastaavia maksuja tavanomaisin ehdoin. Enimmäismääräksi vahvistetaan kolmen vuoden ajalle 250 miljoonaa ecua vuodessa. Enimmäismäärää tarkistetaan sanotun ajan kuluttua.Tätä varten EIP ja komissio vahvistavat ehdot, joiden mukaisesti takuu myönnetään.2 artiklaKomissio antaa kuuden kuukauden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedoksi taattujen lainojen käyttöä koskevan aikataulun. Tätä varten EIP toimittaa komissiolle kaikki tarvittavat yksityiskohdat, jotta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetut tiedot olisivat mahdollisimman täydelliset.Komissio esittää kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. JELVED() EYVL N:o C 172, 8.7.1992, s. 6() EYVL N:o C 21, 25.1.1993


Avis juridique important

|

31995D1221(04)

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä joulukuuta 1995, eläinlääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean itävaltalaisten, suomalaisten ja ruotsalaisten jäsenten nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 343 , 21/12/1995 s. 0004 - 0005

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 8 päivänä joulukuuta 1995,eläinlääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean itävaltalaisten, suomalaisten ja ruotsalaisten jäsenten nimeämisestä (95/C 343/04)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin perustamissopimuksen,ottaa huomioon vuoden 1994 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 165 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon neuvoston 18 päivänä joulukuuta 1978 tehdyn päätöksen 78/1028/ETY eläinlääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta (1) ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,ottaa huomioon Itävallan, Suomen ja Ruotsin hallitusten neuvostolle esittämät ehdokkuudet,sekä katsoo, ettäneuvosto on 25 päivänä maaliskuuta 1994 (2) tehdyllä päätöksellään nimennyt eläinlääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiset ja varajäsenet 24 päivänä maaliskuuta 1997 päättyväksi toimikaudeksi, jaon syytä nimetä itävaltalaiset, suomalaiset ja ruotsalaiset varsinaiset ja varajäsenet tälle samalle toimikaudelle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään eläinlääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi ja varajäseniksi 24 päivänä maaliskuuta 1997 päättyväksi toimikaudeksi:A. >TAULUKON PAIKKA>B. >TAULUKON PAIKKA>C. >TAULUKON PAIKKA>Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1995.Neuvoston puolestaJ. BORRELL FONTELLESPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 362, 23.12.1978, s. 10(2) EYVL N:o C 100, 9.4.1994, s. 1


title: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2009 , Unkarin tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana

text:
               29.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 348/55

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 22 päivänä joulukuuta 2009,
   Unkarin tasavallan viranomaisten suunnitelmasta myöntää valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana
   (2009/1017/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
   ottaa huomioon Unkarin tasavallan hallituksen 27 päivänä marraskuuta 2009 esittämän pyynnön,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unkarin tasavalta, jäljempänä ’Unkari’, osoitti 27 päivänä marraskuuta 2009 neuvostolle pyynnön, että neuvosto tekisi perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti päätöksen Unkarin tasavallan suunnitelmasta myöntää unkarilaisille viljelijöille valtiontukea maatalousmaan hankkimiseksi.

               (2)

               Unkarissa 1990-luvun alusta alkaen käynnissä ollut maan yksityistämisprosessi on useissa tapauksissa johtanut maatalousmaan sirpaloitumiseen tai sen jakamattomaan yhteisomistukseen, minkä vuoksi maan käytön rakenne on epäedullista ja maatilojen taloudellinen elinkelpoisuus on heikko.

               (3)

               Koska viljelijöillä ei ole pääomaa, koska maatalousmaan hankkimiseen annettavien kaupallisten lainojen korot ovat korkeat ja koska pankit ovat nykyisessä kriisissä kiristäneet ehtojaan lainojen myöntämiseksi viljelijöille, viljelijöillä ja erityisesti pienviljelijöillä ei juurikaan ole mahdollisuuksia saada kaupallisia lainoja maan hankkimisen kaltaisia investointeja varten. Itse asiassa rahoitus- ja talouskriisin seurauksena maatalousmaan hankkimiseen annettavien kaupallisten lainojen vuotuiset korkoprosentit nousivat vuoden 2008 heinäkuun keskimäärin 9,5 prosentista 15,5 prosenttiin toukokuussa 2009, ja näitä lainoja varten vaadittujen vakuuksien keskimääräinen arvo on lähes kaksinkertaistunut samalla aikavälillä.

               (4)

               Tässä tilanteessa on todennäköistä, että maan osto keinottelutarkoituksissa sellaisten maataloustoimintaa harjoittamattomien taloudellisten toimijoiden toimesta, joille pääoman saanti on helpompaa, lisääntyy.

               (5)

               Valtiontuen maatalousmaan hankkimista varten pitäisi auttaa pelastamaan lukuisten viljelijäperheiden toimeentulo nykyisessä kriisissä luomalla olosuhteet, jotka mahdollistavat tuotantokustannusten alentamisen ja maataloustuotannon kannattavuuden parantamisen, jolloin köyhyyden ja työttömyyden kasvu maaseutualueilla saadaan pysäytettyä. Kriisin vuoksi työttömyys Unkarissa kasvoi heinä–lokakuun 2008 77 prosentista 10,4 prosenttiin vastaavana ajankohtana vuonna 2009, kun taas Unkarin bruttokansantuote laski 7,2 prosenttia vuoden 2008 kolmannen vuosineljänneksen ja vuoden 2009 kolmannen vuosineljänneksen välisenä aikana. Lisäksi maa-, metsä- ja kalatalouden aloilla Unkarin BKT nykyhintoina laski noin 33 prosenttia vuoden 2008 ensimmäisen puoliskon ja vuoden 2009 ensimmäisen puoliskon välisenä aikana (410 828 miljoonasta Unkarin forintista 275 079 miljoonaan Unkarin forinttiin).

               (6)

               Myönnettävä valtion tuki on määrältään yhteensä 4 000 miljoonaa forinttia ja sen odotetaan hyödyttävän suunnilleen 5 000 maataloustuottajaa. Tukea on tarkoitus myöntää seuraavasti:

                           —

                           korkotukena enintään 2 000 miljoonaa forinttia lainoihin yksityisille maanviljelijöille, jotka täyttävät rekisteröitymistä, ammatillista pätevyyttä, hyvien maatalouskäytäntöjen soveltamista ja tilan taloudellista elinkelpoisuutta koskevat edellytykset, jotta nämä voivat nostaa edullisia lainoja maatalousmaan hankkimiseksi 300 hehtaarin maatilan enimmäispinta-alan puitteissa. Korkotukea myönnetään kiinnitysluoton muodossa enintään 75 miljoonan Unkarin forintin arvosta ja enintään 20 vuoden pituiseksi ajaksi, johon voi sisältyä kaksi pääoman lyhennyksistä vapautettua vuotta. Korkotuki on yhtä suuri kuin 50 prosenttia erääntymisajaltaan 5 tai 10 vuoden pituisen Unkarin valtion obligaation keskimääräisestä tuotosta lisättynä 1,75 prosenttiyksiköllä.

                           —

                           suorana tukena enintään 2 000 miljoonaa Unkarin forinttia maatalousmaan hankintaa varten siten, että myönnetty määrä on enintään 20 prosenttia myyntisopimukseen merkitystä ostohinnasta ja enintään 3 miljoonaa Unkarin forinttia hakemusta kohden, siten, että hakemusten vuosittainen määrä on rajoitettu kahteen edunsaajaa kohden. Tuki voidaan myöntää yksityishenkilölle, joka ostopäivän ajankohtana on harjoittanut maataloustoimintaa vähintään 5 hehtaarin viljelmien tai 1 hehtaarin muun maatalousmaan omistajan ominaisuudessa vähintään yhden vuoden pituisena aikana lohkolla, joka on hankitun maan välittömässä läheisyydessä, ja joka sitoutuu olemaan myymättä hankittua maata ja käyttämään sitä tosiasiallisesti yksinomaan maataloustuotantoon vähintään viiden vuoden ajan tuen maksamispäivämäärästä laskien. Tukea voidaan myöntää viinitarhana tai hedelmätarhana käytettävää maatalousmaata varten ainoastaan, jos jo omistetun ja hankitun maan yhteispinta-ala on yli 210 ”kultakruunua” (1) eli 2 hehtaaria eikä sitä ole rekisteröity metsätalousmaaksi.

               (7)

               Korkotuen muodossa myönnettävän valtiontuen yhdistäminen suoraan tukeen saman maatalousmaa-alueen ostamista varten ei ole sallittua.

               (8)

               Komissio ei ole tässä vaiheessa aloittanut mitään menettelyä eikä ottanut kantaa tuen luonteeseen ja soveltuvuuteen.

               (9)

               Näin ollen kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi tällaisen tuen voidaan poikkeuksellisesti ja siinä määrin kuin se on Unkarin maaseudun köyhyyden lieventämiseksi ehdottoman välttämätöntä katsoa soveltuvan yhtenäismarkkinoille,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Unkarin viranomaisten korkotukena ja suorina tukina maatalousmaan hankintaan myöntämä poikkeuksellinen valtiontuki, jonka suuruus on enintään 4 000 miljoonaa Unkarin forinttia ja joka myönnetään 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana, katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. CARLGREN

      (1)  Unkarissa käytetty maatalousmaan laadullinen mittayksikkö.