title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 329/99/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 1999, nykyisten sääntöjen voimassaoloajan pidentämisestä ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevien uusien suuntaviivojen käyttöönottamisesta sekä valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 22. tarkistuksesta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

E1999C0329

Virallinen lehti nro L 274 , 26/10/2000 s. 0001 - 0018

EFTAn valvontaviranomaisen päätösN:o 329/99/KOL,tehty 16 päivänä joulukuuta 1999,nykyisten sääntöjen voimassaoloajan pidentämisestä ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevien uusien suuntaviivojen käyttöönottamisesta sekä valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 22. tarkistuksestaEFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen(1) ja erityisesti sen 61-63 artiklan,ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen(2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa 3 olevan 24 ja 1 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla valtiontukea koskevan lainsäädännön soveltamisen.Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt(3), ja erityisesti niiden 16 lukuun sisältyneet määräykset (Pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävä tuki)(4).EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen, että nykyisiä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistamiseksi myönnettyä tukea koskevia sääntöjä, jotka on alun perin annettu 19 päivänä lokakuuta 1994(5) ja joiden voimassaoloaikaa on pidennetty 17 päivänä joulukuuta 1997 tehdyllä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 298/97 ja 16 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä päätöksellä N:o 372/98, sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1999.Euroopan yhteisöjen komissio on antanut uudet yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(6).Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustuen myöntämisessä aiotaan säilyttää tiukka kurinalaisuus ja ETA:n valtiontukisääntöjen yhdenmukainen soveltaminen varmistetaan koko Euroopan talousalueella.ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun "Yleistä" kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan hyväksyttävä oikeudellisia asiakirjoja, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota.EFTAn valvontaviranomainen on kuullut valtiontukia käsittelevässä monenvälisessä kokouksessa EFTAn jäsenvaltioita uusien suuntaviivojen laatimisesta.Uusissa suuntaviivoissa käyttöön otettava erityinen ilmoitusvelvollisuus on valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu aiheellinen toimenpide ja edellyttää asianomaisten EFTAn jäsenvaltioiden hyväksymistä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1. Valtiontuen suuntaviivoja tarkistetaan korvaamalla 16 luku uusilla suuntaviivoilla tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi ja kahdella uudella liitteellä (liite XIV, kaava tapauskohtaisen rakenneuudistustuen ilmoittamista varten, ja liite XV, kaava pelastamistukien ilmoittamista varten), jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen I.2. Neljännentoista kerran 4 päivänä marraskuuta 1998 tarkistettujen valtiontuen suuntaviivojen 25 luvun 25.4.7. kohta kuuluu seuraavasti:"Sijoitukset kiinteään pääomaan ottamalla haltuun tuotantolaitos, jonka toiminta on loppunut tai jonka toiminta olisi loppunut ilman tällaista haltuunottoa, voidaan myös katsoa alkuinvestoinniksi."3. EFTAn jäsenvaltioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös päätöksestä ja liitteestä I; kyseisiä valtioita pyydetään kuuden viikon kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä ilmaisemaan hyväksyntänsä uusista suuntaviivoista niihin sisältyvien, valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen aiheellisten toimenpiteiden osalta.4. Päätös annetaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä I.5. Tämä päätös ja sen liite I julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.6. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla muutetut suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Nykyisiä suuntaviivoja sovelletaan kyseiseen päivämäärään asti.7. Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1999.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaKnut AlmestadPuheenjohtaja(1) Jäljempänä "ETA-sopimus".(2) Jäljempänä "valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus".(3) Jäljempänä "valtiontuen suuntaviivat".(4) Julkaistu alun perin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä, muutettu viimeksi (21. muutos) 17 päivänä marraskuuta 1999 tehdyllä päätöksellä N:o 276/99 KOL (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(5) Julkaistu EYVL:ssä L 383, 31.12.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 59 samana päivänä.(6) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.LIITE I"16 TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN PELASTAMISEKSI JA RAKENNEUUDISTUKSEKSI(1)16.1 Johdanto(1) EFTAn valvontaviranomainen antoi alkuperäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(2) vuonna 1994. Niiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31. joulukuuta 1999 asti päätöksellä, joka tehtiin 16. joulukuuta 1998(3).(2) EFTAn valvontaviranomaisen pyrkimyksenä on ollut laatiessaan uudet, aikaisempiin perustuvat suuntaviivat tehdä joitakin muutoksia ja selvennyksiä, joiden taustalla on monia eri tekijöitä. Sisämarkkinoiden toteuttamisen loppuun saattaminen ja sen vaikutukset Euroopan talousalueeseen edellyttävät tiukempaa valtiontukien valvontaa. Euroopan komission kuudennessa ja seitsemännessä yleiskatsauksessa Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtiontuista(4) ilmenee, että tapauskohtaiset, pääasiassa yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetyt tuet ovat lisääntyneet. On myös suotavaa tiukentaa pelastamis- ja rakenneuudistustukia koskevia sääntöjä edelleen, mutta ottaa kuitenkin samalla huomioon, että riittävän suuret tuet voivat auttaa lieventämään rakenneuudistusten sosiaalisia vaikutuksia. Kuten Euroopan komissio on jo tehnyt EY:n jäsenvaltioiden osalta, EFTAn valvontaviranomainen aikoo myös selkeyttää pelastamis- ja rakenneuudistustukien alalla sovellettavia sääntöjä ja määritellä täsmällisemmin suuntaviivat, joiden perusteella tukia arvioidaan.(3) Valtiontukien myöntäminen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen konkurssilta ja niiden rakenneuudistusten edistämiseen voi kuitenkin olla oikeutettua ainoastaan tietyin edellytyksin. Tukia voidaan perustella esimerkiksi sosiaali- tai aluepoliittisilla näkökohdilla. Perusteluna voi olla myös tarve ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) myönteinen merkitys taloudelle tai poikkeuksellisesti myös se, että kilpailukykyisen markkinarakenteen säilyttäminen on suotavaa, jos yritysten poistuminen markkinoilta voisi johtaa monopolin muodostumiseen tai tiukkaan oligopolitilanteeseen.16.2 Määritelmät ja suuntaviivojen soveltamisala sekä yhteydet muihin teksteihin valtiontukiasioissa16.2.1 Vaikeuksissa olevan yrityksen käsite(1) Vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole ETA:n määritelmää. EFTAn valvontaviranomainen katsoo näissä suuntaviivoissa, että kysymys on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.(2) Yritys katsotaan näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta,a) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu(5), ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan(6) ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana;b) jos on kyse yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuuta ei ole rajattu(7), ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana;c) jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.(3) Yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi kansallisen lainsäädännön mukaiseen yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Tällöin näitä suuntaviivoja sovelletaan tukeen, jota voidaan myöntää tällaisen menettelyn johtaessa yrityksen toiminnan jatkamiseen. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai luotonantajilta saaduilla varoilla.(4) Vasta perustettu yritys(8) ei näiden suuntaviivojen mukaan ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät.(5) Yhtymään kuuluva yritys on oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen vain silloin kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen, eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.16.2.2 Määritelmä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta(1) Tukia pelastamiseen ja rakenneuudistukseen käsitellään samojen suuntaviivojen perusteella, sillä molemmissa tapauksissa on kyse siitä, että viranomaiset joutuvat ratkaisemaan vaikeuksissa olevan yrityksen ongelmia ja että pelastaminen ja rakenneuudistus ovat usein saman toimenpiteen kaksi vaihetta, vaikka ne sisältävät eri mekanismeja.(2) Pelastamistuki on luonteeltaan tilapäistä. Sen on mahdollistettava, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan ja/tai sen ajan, jonka EFTAn valvontaviranomainen tarvitsee tehdäkseen päätöksen suunnitelmasta.(3) Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: yrityksen toiminnan tehokkaampi uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen toiminnan rakenteellinen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yritystoiminnan rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomasijoitukset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistus ei voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta niihin syihin, jotka ovat johtaneet tappioiden syntymiseen.16.2.3 Soveltamisala(1) Suuntaviivoja sovelletaan kaikilla toimialoilla (lukuun ottamatta ETA-sopimuksen 27 artiklan ja hiili- ja terästuotteiden kaupasta tehdyn pöytäkirjan 14 soveltamisalaan kuuluvia toimialoja), tämän kuitenkaan estämättä vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien alakohtaisten erityissääntöjen soveltamista(9).16.2.4 ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sovellettavuus(1) Valtiontuet vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi ovat luonteeltaan sellaisia, että ne voivat vääristää kilpailua. Jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ne kuuluvat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.(2) Rakenneuudistustukea voidaan saada eri muodoissa, kuten pääomasijoituksina, vapautuksina velkojen maksusta, lainoina, veronhuojennuksina, sosiaaliturvamaksujen alennuksina ja lainatakauksina. Pelastamistukea voidaan sitä vastoin myöntää vain lainoina tai lainatakauksina, jollei muissa ETA:n valtiontukisäännöissä erityisesti toisin määrätä (ks. 16.3.1 jakso).(3) Tukea voi myöntää mikä tahansa hallintotaso (keskus-, alue- tai paikallishallinto)(10) tai mikä tahansa ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 kohdassa mainitun direktiivin 2 artiklassa(11) tarkoitettu julkinen yritys. Pelastamistukia tai rakenneuudistustukia voidaan näin ollen saada valtion holding-yhtiöltä tai valtion varoin rahoitetuilta sijoitusyhtiöiltä(12).(4) Perusteeksi sen määrittelemiselle, sisältävätkö julkisten viranomaisten pääomasijoitukset valtion omistamiin yrityksiin valtiontukea, on valittu 'markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan' periaate(13). Tämän periaatteen mukaan yritykselle myönnettyä rahoitusta tai sen takaamista ei pidetä tukena, jos tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva asiantunteva yksityinen sijoittaja olisi sijoittanut tarvittavat varat.(5) Jos valtio sitä vastoin myöntää tai takaa rahoitusta taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle, kyseistä varojen siirtoa on pidettävä todennäköisenä valtiontukena. Tällaisista rahoitustoimenpiteistä on etukäteen annettava tieto EFTAn valvontaviranomaiselle valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemällä tukijärjestelmää koskeva ilmoitus(14). Jos koko toimiala on vaikeuksissa tai jos markkinat, joilla tuensaaja harjoittaa toimintaa, kärsivät ETA:n laajuisesta rakenteellisesta ylikapasiteetista, on todennäköisempää, että kyse on tuesta.(6) Muutokset tukea saavan yrityksen omistusjärjestelyissä eivät vaikuta pelastamis- tai rakenneuudistustukien arviointiin.16.2.5 Soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan(1) ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään, että 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvan tuen on mahdollista soveltua ETA-sopimuksen toimintaan. Jos ei oteta huomioon tapauksia, jotka liittyvät luonnonmullistuksista tai muista poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuviin vahinkoihin (61 artiklan 2 kohdan b alakohta), joita ei käsitellä tässä yhteydessä, ainoa oikeusperusta tarkasteltaessa vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävien pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuutta on 61 artiklan 3 kohdan c alakohta. Tämän määräyksen perusteella EFTAn valvontaviranomaisella on valtuudet hyväksyä tuki 'tietyn taloudellisen toiminnan (...) kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla'.(2) EFTAn valvontaviranomaisen mielestä pelastamis- ja rakenneuudistustuki voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin sopimuspuolten edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos näissä suuntaviivoissa määritellyt edellytykset täyttyvät. Jos pelastamis- tai rakenneuudistustoimenpiteiden kohteena olevat yritykset sijaitsevat tukialueilla, EFTAn valvontaviranomainen ottaa 16.3.2.5 jaksossa esitettyjen sääntöjen mukaisesti huomioon 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat.16.2.6 Muut ETA:n säännöt(1) On korostettava, että EFTAn valvontaviranomainen ei voi hyväksyä vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea, jos tuen perusteet ja edellytykset ovat ETA-sopimuksen muiden määräysten kuin 61 artiklan ja/tai valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen muiden säännösten kuin sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan vastaisia.16.3 Yleiset hyväksymisedellytykset EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitetuille pelastamis- ja rakenneuudistustuille(1) Tämä luku koskee ainoastaan EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitettavaa tukea. EFTAn valvontaviranomainen voi tietyin edellytyksin hyväksyä myös pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitetun tukijärjestelmän. Tukijärjestelmien hyväksymisedellytykset esitetään jäljempänä 16.4 jaksossa.16.3.1 Pelastamistuki(1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä 16.2.2.2 kohdassa määritellyn pelastamistuen seuraavien edellytysten täyttyessä(15):a) Tuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina(16). Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja varsinkin EFTAn valvontaviranomaisen vahvistamaan viitekorkoon vähintään verrattavissa olevaa korkoa.b) Tuen on liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle(17).c) Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin EFTAn tai EY:n jäsenvaltioihin.d) Ilmoitukseen on liitettävä EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä joko rakenneuudistussuunnitelma, selvitystilasuunnitelma tai todistus siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt.e) Tuki on rajattava määrältään siten, että yritys voi toimia sen turvin ainoastaan sen ajan, jolle tuki on myönnetty (kattaa esimerkiksi palkkakustannukset tai tavanmukaiset hankinnat).(2) Pelastamistuki voidaan hyväksyä alustavasti enintään kuudeksi kuukaudeksi tai, jos EFTAn jäsenvaltio on tässä määräajassa toimittanut rakenneuudistussuunnitelman, siihen asti kunnes EFTAn valvontaviranomainen tekee päätöksen suunnitelmasta. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustilanteissa ja kyseisen EFTAn jäsenvaltion pyynnöstä EFTAn valvontaviranomainen voi jatkaa alustavaa kuuden kuukauden määräaikaa.(3) Pelastamistukea myönnetään ainoastaan poikkeuksellisena toimenpiteenä. Sen avulla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajanjakson, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Sitä vastoin toistuvia pelastamistoimenpiteitä, joilla pyritään säilyttämään vallitseva tilanne entisellään, viivästyttämään väistämätöntä kehitystä ja siirtämään sillä välin teolliset ja sosiaaliset ongelmat muille paremmassa asemassa oleville tuottajille tai muille EFTAn tai EY:n jäsenvaltioille, ei voida hyväksyä.(4) Jos EFTAn jäsenvaltio ei toimita edellä 16.3.1.1 kohdan d alakohdassa määrättyjä tietoja kuuden kuukauden kuluessa eikä esitä asianmukaisesti perusteltua pyyntöä määräajan jatkamiseksi, EFTAn valvontaviranomainen aloittaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.(5) Pelastamistuen hyväksyminen ei kuitenkaan välttämättä merkitse myös rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä myönnetyn tuen hyväksymistä, vaan tätä tukea on arvioitava sen omien ominaisuuksien perusteella.16.3.2 Rakenneuudistustuki16.3.2.1 Perusperiaate(1) Rakenneuudistustuki aiheuttaa erityisiä kilpailuun liittyviä ongelmia, sillä se voi siirtää kohtuuttoman osan rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvistä rasitteista ja sosiaalisista ja teollisista ongelmista muille tukea saamattomille tuottajille ja muille EFTAn tai EY:n jäsenvaltioille. Yleisperiaatteena onkin oltava, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, kun voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole ETA-sopimuksen toiminnan vastaista. Tämä on mahdollista vain silloin kun tuki täyttää tiukat perusteet ja kun mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset hyvitetään yrityksen toiminnan jatkumisen tuomilla eduilla (varsinkin jos todetaan, että yrityksen konkurssista johtuvien irtisanomisten nettovaikutukset yhdessä jakelijoille aiheutettujen vaikutusten kanssa aiheuttaisivat paikallisia, alueellisia tai valtakunnallisia työllisyysongelmia tai poikkeuksellisesti, jos yrityksen lopettaminen johtaisi monopoli- tai oligopolitilanteeseen) ja tarvittaessa riittävillä vastasuoritteilla kilpailijoiden hyväksi.16.3.2.2 Edellytykset tuen hyväksymiselle(1) Jollei tukialueita ja pk-yrityksiä koskevista erityismääräyksistä muuta johdu (ks. 16.3.2.5 ja 16.3.2.6 jakso), EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy tuen vain, jos seuraavat edellytykset täytetään:a) Yrityksen tukikelpoisuusYritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 16.2.1 jakso).b) Elinkelpoisuuden palauttaminenEdellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka EFTAn valvontaviranomainen on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta.Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon EFTAn jäsenvaltio sitoutuu. Tämä suunnitelma on esitettävä EFTAn valvontaviranomaiselle tarvittavan yksityiskohtaisesti täydentämällä sitä esimerkiksi markkinatutkimuksella(18). Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista.Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa otetaan huomioon kysynnän ja tarjonnan nykytilanne sekä ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten suunnitelmien mukaan, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa yrityksen rakenteen uudistamisen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus toimia omilla varoilla palautuvat.Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin.c) Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminenKilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan 'ristiriidassa yhteisen edun kanssa' ja sen vuoksi soveltumaton ETA-sopimuksen toimintaan.Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Jos asian kannalta merkitykselliset markkinat(19) ovat ETA:n tasolla tarkasteltuna pienet tai jos yrityksen markkinaosuus on niillä vähäinen, kilpailun ei katsota vääristyvän kohtuuttomasti. Näin ollen on katsottava, että tätä edellytystä ei siis sovelleta yleensä pk-yrityksiin, ellei valtiontukia koskevissa alakohtaisissa kilpailusäännöissä toisin määrätä.Pakolliset markkinaosuuden rajoitukset tai supistukset kaikilla sellaisilla asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla, joilla yritys toimii, ovat kilpailijoiden hyväksi toteutettavia vastasuoritteita. Tällaiset vastasuoritteet on suhteutettava tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymisiin ja etenkin yrityksen suhteelliseen painoarvoon asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. EFTAn valvontaviranomainen määrittää tarvittavien vastasuoritteiden laajuuden rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinatutkimuksen ja talouden eri toimijoilta saatujen tietojen perusteella, jos asiaa koskeva menettely on jo aloitettu. Markkinaosuuden supistaminen toteutetaan rakenneuudistussuunnitelman avulla ja siihen voidaan liittää ehtoja.Vastasuoritteiden välttämättömyyttä koskevasta periaatteesta voidaan joustaa, jos markkinaosuuden supistaminen tai rajoittaminen uhkaa johtaa markkinarakenteen selvään huonontumiseen vaikuttamalla välillisesti esimerkiksi monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen.Edellytettävät vastasuoritteet voivat vaihdella sen mukaan, toimiiko yritys markkinoilla, joilla esiintyy ylikapasiteettia, vai ei. Arvioidessaan, onko markkinoilla ylikapasiteettia, EFTAn valvontaviranomainen voi ottaa huomioon kaikki hallussaan olevat tiedot:i) Jos niillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, esiintyy Euroopan yhteisön ja ETA:n laajuista rakenteellista ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelman on edistettävä markkinaolosuhteita suhteessa saatuun tukeen ja sen vaikutuksiin kyseisillä markkinoilla. Tämä tapahtuu supistamalla yrityksen tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen on peruuttamatonta silloin, kun kyseisten tuotantolaitosten aiempaa tuotantokykyä alennetaan pysyvästi tai ne suunnataan pysyvästi toisiin käyttötarkoituksiin.Tuotantokapasiteetin myyminen kilpailijoille ei ole riittävä toimenpide paitsi, jos tilat ja laitteet myydään sellaisille maantieteellisille markkinoille, joilla niiden jatkuvalla käytöllä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta ETA:n kilpailutilanteeseen. Tuotantokapasiteetin supistamisvaatimusten on johdettava tuensaajayrityksen markkinaosuuden pienenemiseen niillä markkinoilla, joilla se toimii.ii) Jos Euroopan yhteisössä tai Euroopan talousalueella ei ole rakenteellista ylikapasiteettia markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, EFTAn valvontaviranomainen tutkii kuitenkin, onko tarpeen vaatia vastasuoritteita. Jos vastasuoritteisiin sisältyy kyseisen yrityksen kapasiteetin supistaminen, tämä voi edellyttää omaisuuseristä tai tytäryhtiöistä luopumista. EFTAn valvontaviranomaisen on tutkittava EFTAn jäsenvaltion ehdottamat vastasuoritteet riippumatta niiden muodosta ja määritettävä, ovatko ne riittävän laajoja lieventämään mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Tutkiessaan tarvittavia vastasuoritteita EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon markkinatilanteen ja varsinkin markkinoiden kasvun ja kysynnän kattamisasteen.d) Tuen rajaaminen välttämättömäänTukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tästä syystä EFTAn valvontaviranomainen tutkii yrityksen velkojen määrän rakenneuudistuksen jälkeen, myös mahdollisesti vaateille myönnettyjen lykkäysten tai niiden alentamisen jälkeen. Se ottaa erityisesti huomioon yritystoiminnan jatkamismahdollisuudet maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisen yleistäytäntöönpanomenettelyn jälkeen(20). Tukea ei myöskään saa käyttää sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.EFTAn valvontaviranomaiselle on aina osoitettava, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteetin lisäämistä, paitsi jos se on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi eikä vääristä kilpailua.e) Tuen hyväksymiselle asetettavat erityisedellytyksetEdellä c kohdassa kuvailtujen vastasuoritteiden lisäksi ja tapauksissa, joissa EFTAn jäsenvaltio ei ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä, EFTAn valvontaviranomainen voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kyseessä oleva EFTAn jäsenvaltio voidaan velvoittaai) toteuttamaan itse toimenpiteitä (esimerkiksi velvollisuus avata tietyt markkinat muille ETA:n toimijoille);ii) määräämään tiettyjä toimenpiteitä tuensaajalle (esimerkiksi kielto toimia hintajohtajana tietyillä markkinoilla);iii) olemaan myöntämättä tuensaajalle tukea muihin tarkoituksiin rakenneuudistuksen aikana.f) Koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminenYrityksen on pantava EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia muita EFTAn valvontaviranomaisen päätöksessä säädettyjä velvoitteita. EFTAn valvontaviranomainen katsoo suunnitelman tai velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi.Useita vuosia kestävien ja suuria tukia sisältävien rakenneuudistusten kohdalla EFTAn valvontaviranomainen voi vaatia, että rakenneuudistustuki jaetaan useampaan erään. EFTAn valvontaviranomainen voi asettaa tukierien maksulle edellytykseksi, ettäi) ennen kunkin erän maksamista on varmistettava rakenneuudistussuunnitelman jokaisen vaiheen asianmukainen edistyminen suunnitellun aikataulun mukaan; taiii) EFTAn valvontaviranomaisen on hyväksyttävä jokaisen erän maksu ennakolta varmistuttuaan ensin suunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta.g) Valvonta ja vuosikertomusEFTAn valvontaviranomaisen on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä EFTAn jäsenvaltion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla.Suurille yrityksille myönnetyn tuen osalta ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluttua tuen hyväksymisestä. Tämän jälkeen EFTAn valvontaviranomaiselle on toimitettava kertomus vähintään kerran vuodessa tiettyyn määräaikaan mennessä niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ei katsota saavutetuiksi. Vuosikertomuksiin on sisällyttävä kaikki ne tiedot, joita EFTAn valvontaviranomainen tarvitsee voidakseen valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, tuen maksamisaikataulua ja yrityksen taloudellista tilannetta sekä hyväksymispäätöksessä säädettyjen edellytysten ja velvoitteiden noudattamista. Kertomuksiin on sisällyttävä erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnettyjä tukia riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen tuki on myönnetty, onko kyse yksittäisestä tuesta vai jostakin tukijärjestelmästä myönnetystä tuesta (ks. 16.5.2 jakso). Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo tarvitsevansa ajoissa vahvistuksen tietyistä olennaisista tiedoista, esimerkiksi kapasiteetin sulkemisesta tai supistamisesta, se voi vaatia kertomusten antamista tiheämmin.Pk-yrityksille myönnetyn tuen osalta riittää yleensä, että tuensaajayrityksen tuloslaskelma ja tase toimitetaan EFTAn valvontaviranomaiselle kerran vuodessa, jollei hyväksymispäätöksessä ole asetettu muita velvoitteita.16.3.2.3 Tuen ainutkertaisuuden periaate ('one time, last time')(1) Jotta voitaisiin välttää vääristävän tuen myöntämistä, rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan yhden kerran. Ilmoittaessaan EFTAn valvontaviranomaiselle rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta EFTAn jäsenvaltion on täsmennettävä, onko yritykselle jo aikaisemmin myönnetty rakenneuudistustukea mukaan luettuina tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa tai joista ei ole ilmoitettu(21). Jos yritys on jo saanut tällaista tukea ja jos yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamisesta tai sen toteuttamisen keskeyttämisestä on kulunut alle 10 vuotta, EFTAn valvontaviranomainen ei yleensä hyväksy(22) uuden rakenneuudistustuen myöntämistä lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista yritys ei itse ole vastuussa(23). Odottamattomalla tilanteella tarkoitetaan tapahtumia, joita ei voitu millään tavoin ennakoida rakenneuudistussuunnitelman laatimishetkellä.(2) Tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset sekä oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, jotka tervehdyttävät yrityksen tasetta, supistavat vastuita tai poistavat aiempia velkoja, eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen, jos kyse on saman yrityksen toiminnan jatkumisesta.(3) Jos yrityksen omaisuuserät haltuunsa ottava yritys on ollut itse 16.3.2.3.2 kohdassa mainittujen toimenpiteiden tai varsinkin maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisessa yleistäytäntöönpanomenettelyssä ja on jo itse saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tähän yritykseen seuraavien edellytysten täyttyessä:a) yritystoimintaa jatkava yritys on selkeästi aikaisemmasta yrityksestä erillinen yritys;b) uusi yritys on hankkinut aikaisemman yrityksen omaisuuserät markkinahintaan (välttäen tällä tavoin kaiken aikaisemmalle yritykselle myönnetyn tuen siirtymisen uuteen yritykseen);c) selvitystila tai velkasaneeraus ja yritysosto eivät ole pelkkiä muodollisuuksia, joilla pyritään estämään tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltaminen (EFTAn valvontaviranomainen voi katsoa tällaisesta tapauksesta olevan kysymys esimerkiksi, jos yritystoiminnan jatkajan kohtaamat vaikeudet olivat selvästi ennakoitavissa vanhan yrityksen omaisuuserien ostohetkellä.)(4) Tältä osin on kuitenkin syytä todeta, että omaisuuserien hankkimiseen myönnettyä tukea ei voida hyväksyä näiden suuntaviivojen mukaan, sillä tällöin on kyse alkuinvestointeihin myönnetystä tuesta (ks. myös 16.2.1.4 kohta).16.3.2.4 Rakenneuudistussuunnitelman muuttaminen(1) Jos rakenneuudistustuen myöntäminen on hyväksytty, kyseessä oleva EFTAn jäsenvaltio voi rekenneuudistuksen aikana pyytää EFTAn valvontaviranomaista hyväksymään muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan ja tukimäärään. EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä tällaiset muutokset, jos seuraavat edellytykset täytetään:a) tarkistetun suunnitelman on palautettava elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa;b) jos tukimäärää korotetaan, edellytettävien vastasuoritteiden on oltava merkittävämpiä kuin alkuperäiset;c) jos ehdotetut vastasuoritteet ovat alkuperäisiä vähäisempiä, tukimäärää on vastaavasti supistettava;d) nämä toimenpiteet voidaan panna täytäntöön uuden aikataulun mukaan alkuperäistä myöhemmin vain yrityksestä tai EFTAn jäsenvaltiosta riippumattomien syiden perusteella; muussa tapauksessa tukimäärää on vastaavasti pienennettävä.16.3.2.5 Tukialueilla myönnettävät rakenneuudistustuet(1) EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon aluekehityksen tarpeet arvioidessaan tukialueilla myönnettävää rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevan yrityksen sijainti tukialueella ei kuitenkaan ole riittävä peruste rakenneuudistustuen hyväksymiseksi. Aluetta ei keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä auta yritysten keinotekoinen tukeminen. Kun otetaan huomioon aluekehityksen edistämiseen tarkoitettujen varojen rajallisuus, on alueiden etujen mukaista käyttää näitä niukkoja varoja muun elinkelpoisen ja kestävän toiminnan kehittämiseen mahdollisimman nopeasti. Kilpailun vääristymät on pyrittävä minimoimaan myös silloin, kun tukia myönnetään tukialueilla toimiville yrityksille.(2) Edellä 16.3.2.2, 16.3.2.3 ja 16.3.2.4 jaksoissa lueteltuja perusteita sovelletaan siis myös tukialueilla, vaikka aluekehityksen tarpeet otetaankin huomioon. Tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa säännöissä kielletä tätä. Aluekehityksen tarpeiden tähän oikeuttaessa tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla ja lisäksi erotellaan toisistaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea saavat alueet ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan kuuluvat alueet, jotta ensin mainituilla alueilla esiintyvät vakavammat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon.16.3.2.6 Tuki pk-yritysten rakenneuudistukseen(1) Tuet pk-yrityksille(24) muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin tuet suurille yrityksille. Sama koskee myös tukea rakenneuudistukseen, jolloin 16.3.2.2 jaksossa vahvistettuja edellytyksiä koskevat vaatimukset ovat vähäisempiä. Tuen myöntäminen pk-yrityksille ei yleensä edellytä vastasuoritteita (ks. 16.3.2.2.1 kohdan c alakohta), ellei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä ole määrätty toisin. Myöskään kertomusten sisällölle ei aseteta yhtä tiukkoja vaatimuksia (ks. 16.3.2.2.1 kohdan g alakohta). Sitä vastoin tuen ainutkertaisuuden periaatetta (16.3.2.3 jakso) sovelletaan sellaisenaan myös pk-yrityksiin.16.3.2.7 Rakenneuudistuksen sosiaalikuluihin myönnettävä tuki(1) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy tavallisesti tappiollisen toiminnan supistaminen tai siitä luopuminen. Tällaiset supistukset ovat usein tarpeen toiminnan järkeistämiseksi ja tehostamiseksi riippumatta kapasiteetin supistamisesta, joka voi olla edellytyksenä tuen myöntämiselle (erityisesti silloin, kun alalla esiintyy ETA:n laajuista rakenteellista ylikapasiteettia - ks. 16.3.2.2.1 kohdan c alakohta). Olipa näiden toimenpiteiden lähtökohta mikä tahansa, ne johtavat yleensä yrityksen henkilöstön vähentämiseen.(2) EFTAn jäsenvaltioiden työlainsäädäntöön voi sisältyä yleisiä sosiaaliturvajärjestelmiä, joiden mukaan irtisanomiskorvaukset ja varhaiseläkkeet maksetaan suoraan irtisanotuille työntekijöille. Näitä järjestelmiä ei pidetä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvina valtiontukina, kun valtio maksaa kyseiset etuudet suoraan työntekijöille ilman, että yritys saa tukea.(3) Työntekijöille maksettavien irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi valtion on yleisten sosiaaliturvajärjestelmien mukaan yleensä maksettava kustannukset, jotka aiheutuvat yritykselle irtisanotuille työntekijöille oikeudellisten tai sopimusvelvoitteiden lisäksi maksettavista etuuksista. Kun tällaisia järjestelmiä sovelletaan yleisesti ilman alakohtaisia rajoituksia kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin työntekijöihin ja kun etuudet myönnetään automaattisesti, niihin ei katsota sisältyvän ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea rakenneuudistusta toteuttaville yrityksille. Jos järjestelmiä kuitenkin käytetään rakenneuudistuksen edistämiseen tietyillä aloilla, niiden voidaan valikoivuutensa takia katsoa sisältävän tukea(25).(4) Irtisanomiskorvausten ja/tai varhaiseläkkeiden maksaminen, joka kuuluu yrityksen velvoitteisiin työlainsäädännön tai ammattiliittojen kanssa tehtyjen työehtosopimusten perusteella, on osa yrityksen omista varoista maksettavia tavanomaisia kustannuksia. Valtion rahoitusta näiden kustannusten kattamiseen on näin ollen pidettävä tukena riippumatta siitä, annetaanko se suoraan yrityksille vai ohjataanko se työntekijöille valtion virastojen kautta.(5) EFTAn valvontaviranomainen suhtautuu tällaisiin tukiin myönteisesti, sillä niistä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää tuista aiheutuvia sosiaalisia ongelmia. Lisäksi ne tasoittavat kansallisessa lainsäädännössä yrityksille säädettyjen velvollisuuksien välisiä eroja.(6) Irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi rakenneuudistustuilla voidaan joidenkin rakenneuudistusten yhteydessä rahoittaa myös toimenpiteitä, jotka liittyvät koulutukseen, konsultointiin, työnhakua helpottavaan käytännön apuun, uudelleensijoittautumiseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä uusille aloille siirtyvien työntekijöiden avustamiseen. EFTAn valvontaviranomainen suhtautuu lähes aina myönteisesti tällaiseen tukeen.(7) Rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava selkeästi edellä 16.3.2.7.1-16.3.2.7.6 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin myönnettävät tuet. Pelkästään irtisanotun henkilökunnan eduksi tarkoitettuja sosiaalisia tukitoimenpiteitä ei nimittäin oteta huomioon määritettäessä 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden laajuutta.(8) EFTAn valvontaviranomainen pyrkii yhteisen edun vuoksi rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä rajoittamaan mahdollisimman paljon rakenneuudistuksen sosiaalisia vaikutuksia muissa EFTAn jäsenvaltioissa kuin tukea myöntävässä.16.4 Pk-yrityksiä koskevat tukijärjestelmät16.4.1 Yleiset periaatteet(1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä ainoastaan sellaiset vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja/tai rakenneuudistukseen tarkoitetut tukijärjestelmät, jotka hyödyttävät näiden suuntaviivojen 10 luvun määritelmän mukaisia pk-yrityksiä. Jollei seuraavista erityismääräyksistä muuta johdu, pk-yrityksiä koskevien tukijärjestelmien arviointiin sovelletaan näiden suuntaviivojen 16.2 ja 16.3 jaksojen määräyksiä. Kaikista tukijärjestelmän puitteissa myönnetyistä tuista, jotka eivät täytä jotakin näistä edellytyksistä, on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle, jonka on hyväksyttävä tuki ennakolta.16.4.2 Tukikelpoisuus(1) Tästä lähtien hyväksyttävien järjestelmien osalta erillisestä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myöntää vapautus ainoastaan sellaisille pk-yrityksille myönnetyille tuille, jotka täyttävät ainakin yhden kolmesta 16.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista edellytyksistä, jollei alakohtaisissa säännöissä toisin määrätä. Tuista yrityksille, jotka eivät täytä ainoatakaan mainituista kolmesta edellytyksestä, on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle, jotta se voi arvioida, onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys.16.4.3 Pelastamistukijärjestelmien hyväksymisedellytykset(1) Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi hyväksyä pelastamistukijärjestelmät, niiden on täytettävä 16.3.1.1 jakson a, b, c ja e alakohdassa vahvistetut edellytykset. Edellä 16.3.1.1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu edellytys korvataan tässä luvussa seuraavalla edellytyksellä:'d) Pelastamistukea saa myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi, jonka kuluessa yrityksen tila on analysoitava. Ennen tämän ajan päättymistä EFTAn jäsenvaltion on joko hyväksyttävä rakenneuudistussuunnitelma taikka selvitystilaa koskeva suunnitelma tai vaadittava tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua.'Kaikesta kuutta kuukautta pidemmälle ajalle myönnetystä pelastamistuesta on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle.16.4.4 Rakenneuudistustukijärjestelmien hyväksymisedellytykset(1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä rakenneuudistustukijärjestelmät ainoastaan, jos tukien myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaaja panee täytäntöön kokonaisuudessaan EFTAn jäsenvaltion ennalta hyväksymän ja seuraavat ehdot täyttävän rakenneuudistussuunnitelman:a) Elinkelpoisuuden palauttaminen: sovelletaan 16.3.2.2.1 kohdan b alakohdassa määriteltyjä perusteita.b) Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen: koska pk-yrityksille myönnetty tuki vääristää vähemmän kilpailua, 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa kuvailtua periaatetta, jonka mukaan tuensaajan osuutta asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla on supistettava, sovelletaan vain tapauksissa, joista määrätään alakohtaisissa valtiontukisäännöissä; tukijärjestelmissä on määrättävä, että tuensaajayritykset eivät saa lisätä kapasiteettiaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisaikana.c) Tuen rajaaminen välttämättömään: sovelletaan 16.3.2.2.1 kohdan d alakohdassa kuvailtuja perusteita.d) Tuen ainutkertaisuuden periaate: sovelletaan 16.3.2.3 jaksossa kuvailtua tuen ainutkertaisuuden periaatetta. EFTAn jäsenvaltioiden on kuitenkin ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen tähän periaatteeseen tehtävistä poikkeuksista:i) tapauksissa, jotka perustuvat poikkeuksellisiin ja odottamattomiin tilanteisiin, joista yritys ei itse ole vastuussa;ii) tilanteissa, joissa omaisuuserät hankkii yritys, joka on jo saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea;e) Rakenneuudistussuunnitelman muutokset: rakenneuudistussuunnitelmaa muutettaessa on noudatettava 16.3.2.4 jaksossa kuvailtuja sääntöjä.16.4.5 Yhteiset edellytykset pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukijärjestelmien hyväksymiselle(1) Tukijärjestelmissä on ilmoitettava pelastamis- tai rakenneuudistustoimenpiteisiin yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä, mukaan lukien tapaukset, joissa suunnitelmaa muutetaan. Tämän määrän ylittävistä tuista on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle. Tuen enimmäismäärä saa olla enintään 10 miljoonaa euroa, mukaan lukien tapaukset, joissa tuki kasautuu muista lähteistä tai muista tukijärjestelmistä peräisin olevan tuen kanssa.16.4.6 Valvonta ja vuosikertomus(1) Suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan g alakohtaa ei sovelleta tukijärjestelmiin. Tukijärjestelmän hyväksymisen edellytyksenä on kuitenkin kertomuksen antaminen kyseisen järjestelmän täytäntöönpanosta yleensä kerran vuodessa. Kertomukseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään näiden suuntaviivojen 32 luvussa ja liitteissä III ja IV. Kertomuksissa on lisäksi oltava luettelo kaikista tuensaajayrityksistä ja mainittava kunkin osalta seuraavat seikat:a) yrityksen nimib) alakoodi (NACE-luokituksen(26) kaksinumeroista alakohtaista luokittelukoodia käyttäen)c) työntekijöiden lukumääräd) vuosiliikevaihto ja taseen loppusummae) myönnetyn tuen määräf) tarvittaessa tietoja siitä, onko yritykselle aikaisemmin myönnetty rakenneuudistustukea tai vastaavanlaista tukeag) tietoja siitä, onko tuensaaja lopettanut toimintansa tai asetettu maksukyvyttömyyden vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyn kohteeksi ennen kuin rakenneuudistussuunnitelma on saatettu loppuun.16.5 Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet(1) EFTAn valvontaviranomainen ehdottaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti EFTAn jäsenvaltioille aiheellisia toimenpiteitä voimassa olevien tukijärjestelmien osalta. EFTAn valvontaviranomainen aikoo jatkossa asettaa tukijärjestelmien hyväksymisen edellytykseksi seuraavien määräysten noudattamisen.16.5.1 Erilliset ilmoitukset kaikista tuista, joita myönnetään aineellisiin investointeihin rakenneuudistuksen aikana(1) Jos suurelle yritykselle, joka saa näiden suuntaviivojen perusteella tutkittua rakenneuudistustukea, myönnetään rakenneuudistuksen aikana muita investointitukia ja vaikka tuki myönnettäisiin jo hyväksytystä järjestelmästä, tämä voi vaikuttaa EFTAn valvontaviranomaisen määrittämien vastasuoritteiden tasoon.(2) Yrityksen rakenneuudistuksen aikana kaikista tuista, jotka on tarkoitettu aineellisten investointien edistämiseen (riippumatta siitä, onko kyse aluekehityksen, ympäristönsuojelun tai muiden tavoitteiden edistämiseen tarkoitetusta tuesta) ja jotka on myönnetty 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, on ilmoitettava erikseen, jolleivät ne kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön (de minimis -säännön)(27) soveltamisalaan.16.5.2 Tuensaajayritykselle myönnettävistä kaikista muista tuista on ilmoitettava komissiolle(1) Jos suuri yritys saa näiden suuntaviivojen perusteella tutkittua rakenneuudistustukea, tätä tukea koskevan EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen noudattamisen valvonta edellyttää suurta avoimuutta niiden tukien osalta, joita yritykselle voidaan myöhemmin myöntää, vaikka kyse olisi jo hyväksytystä tukijärjestelmästä myönnettävästä tuesta ja vaikka nämä tuet eivät kuuluisi 16.5.1 jaksossa tarkoitetun erillisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan.(2) Tällaiselle yritykselle myönnettyä rakenneuudistustukea koskevassa ilmoituksessa on 30. kesäkuuta 2000 alkaen mainittava tukimuodosta riippumatta kaikki muut tuet, joita tuensaajayritykselle aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan.(3) Lisäksi näiden suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan g alakohdan mukaisesti toimitetuissa kertomuksissa on mainittava tuensaajalle kyseisenä ajanjaksona myönnetyt muut tuet sekä tuet, jotka sille aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan.(4) EFTAn valvontaviranomainen pidättää itselleen oikeuden aloittaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kaikista tuista, jos näiden suuntaviivojen vaatimuksia saatetaan kiertää myöntämällä tukia hyväksyttyjen järjestelmien puitteissa.16.5.3 Nykyisten pelastamis- tai rakenneuudistustukijärjestelmien mukauttaminen näiden suuntaviivojen perusteella(1) EFTAn jäsenvaltioiden on mukautettava nykyisiä pelastamis- ja rakenneuudistustukijärjestelmiään, jotka ovat voimassa 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, siten että ne noudattavat sen jälkeen näitä suuntaviivoja ja varsinkin 16.4 jakson määräyksiä.(2) Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi valvoa tätä mukauttamista, EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava sille ennen 28. helmikuuta 2000 luettelo kaikista tällaisista tukijärjestelmistä. Tämän jälkeen ja ennen 30. kesäkuuta 2000 EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle riittävät tiedot sen varmistamiseksi, että järjestelmät on mukautettu näiden suuntaviivojen mukaisiksi.16.6 Suuntaviivojen loppumääräykset, voimaantulo, voimassaoloaika ja tarkistaminen16.6.1 Aluetukia koskevien suuntaviivojen muuttaminen(1) Muutetaan alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 25 luvun 25.4.7 kohtaa poistamalla kohdan loppuosa alkaen sanoista 'lukuun ottamatta tapauksia'. Kyseisessä kohdassa suljettiin alkuinvestoinnin määritelmän ja näin ollen aluetukikelpoisuuden ulkopuolelle vaikeuksissa olevan yrityksen haltuunottaminen. Tämä soveltamisalan rajaus ei siis enää ole voimassa. On kuitenkin tarkennettava, että otettaessa haltuun vaikeuksissa oleva yritys on erityisesti osoitettava, että liiketoimi tapahtuu markkinaehdoin, kuten suuntaviivojen 25 luvun 25.4.9 kohdassa edellytetään.16.6.2. Voimaantulo ja voimassaoloaika(1) Jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu, nämä suuntaviivat tulevat voimaan, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Suuntaviivat ovat voimassa viisi vuotta, jollei tehdä uutta päätöstä.16.6.3 Tuet pk-yrityksille(1) Pk-yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustuet (yksittäiset tuet ja tukijärjestelmät), joista ilmoitetaan ennen 30. huhtikuuta 2000, arvioidaan ennen näiden suuntaviivojen antamista voimassa olevien suuntaviivojen mukaisesti. Mainittujen suuntaviivojen voimassaoloajan pidentäminen ilmoitettiin EFTAn jäsenvaltioille ja julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa 22. huhtikuuta 1999; sen vuoksi jatketaan tällaisten tukien voimassaoloaikaa.(2) Kaikkiin tukijärjestelmiin, joiden voimassaolo jatkuu 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, on sovellettava 16.5.3 jaksossa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä.16.6.4 Tuet suurille yrityksille(1) Jollei myöhemmin esitetyistä määräyksistä muuta johdu, EFTAn valvontaviranomainen tutkii kaikkien suurille yrityksille tarkoitettujen pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden ETA-sopimuksen toimintaan näiden suuntaviivojen perusteella sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. EFTAn valvontaviranomaisen ennen tätä julkaisupäivää kirjaamat ilmoitukset tutkitaan kuitenkin ilmoitushetkellä voimassa olleiden perusteiden nojalla.16.6.5 Ilmoittamatta jätetyt tuet(1) EFTAn valvontaviranomainen tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden ETA-sopimuksen toimintaan, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja näin valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti:a) näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai osa siitä on myönnetty sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa;b) tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa."."LIITE XIVKAAVA TAPAUSKOHTAISEN RAKENNEUUDISTUSTUEN ILMOITTAMISTA VARTENI Yritystä koskevat tiedot- yrityksen nimi,- yrityksen oikeudellinen asema,- toimiala ja sitä vastaava NACE-koodi,- tärkeimpien osakkeenomistajien nimet ja omistusosuudet,- luettelo kaikista osakkeenomistajien välisistä sopimuksista (yrityksessä määräysvaltaisimpien osakkeenomistajien ryhmän muodostaminen, lunastuslauseke jne),- jos yritys kuuluu johonkin yhtymään, koko yhtymän täydellinen ajan tasalla oleva organisaatiokaavio sekä pääoma- ja äänimääräsuhteet,- jos yritys on perustettu hankkimalla yrityksen omaisuuseriä selvitystilamenettelyn tai velkasaneerauksen jälkeen, edellä mainitut tiedot kaikista asianomaisista yrityksistä,- kaikki tärkeimmät tuotantopaikkakunnat koko maailmassa sekä niissä työskentelevän henkilöstön lukumäärä,- jos yritys luokitellaan pk-yritykseksi, EFTAn jäsenvaltion on osoitettava, että kyseinen yritys täyttää pk-yritysten ETA:n määritelmän edellytykset; jos näin on, jäsenvaltion on selitettävä, miksei kyseiseen pk-yritykseen voida soveltaa pk-yrityksille tarkoitettua rakenneuudistustukijärjestelmää (järjestelmää ei ole olemassa tai yritys ei täytä valintaperusteita),- jos mahdollista, jäljennös kolmesta viimeisestä tuloslaskelmasta tai ainakin viimeisimmästä tuloslaskelmasta,- tarvittaessa jäljennös väliaikaisen selvitysmiehen nimittämistä tai tutkimusmenettelyn aloittamista koskevasta tuomioistuimen päätöksestä.II MarkkinatutkimuksetEFTAn jäsenvaltion on toimitettava jäljennös markkinatutkimuksesta, joka koskee kaikkia niitä markkinoita, joilla vaikeuksissa oleva yritys toimii ja jossa mainitaan kyseisen tutkimuksen toteuttaja. Markkinatutkimukseen on sisällyttävä muun muassa seuraavat tiedot:- tarkka määritelmä tutkimuksen kohteena olevista markkinoista,- yrityksen tärkeimpien kilpailijoiden nimet ja niiden markkinaosuudet tapauksesta riippuen maailman, ETA:n tai kotimaan markkinoilla,- vaikeuksissa olevan yrityksen markkinaosuuksien kehittyminen viime vuosina,- arvio ETA:n kokonaistuotantokapasiteetista suhteessa kysyntään ja päätelmä ylikapasiteetin mahdollisesta esiintymisestä markkinoilla,- kysynnän, markkinoiden kokonaiskapasiteetin ja markkinahintojen kehitysnäkymät Euroopan talousalueella viiden seuraavan vuoden aikana.III Kuvaus tuesta- Osoitus siitä, että vaikeudet kohdistuvat vain tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä,- maininta siitä, onko yritys jo saanut pelastamistukea ja, jos näin on, kyseisen tuen myöntämispäivä ja EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma,- maininta siitä, onko yritys tai sen tytäryritys, jonka pääomasta tai äänimäärästä sen hallussa on vähintään 25 prosenttia, jo aiemmin saanut rakenneuudistustukea tai sellaisena pidettyä tukea; jos näin on, luettelo EFTAn valvontaviranomaisen aiemmista päätöksistä,- tukimuoto ja tukeen liittyvän taloudellisen hyödyn kokonaismäärä,- ehdotetut vastasuoritteet kilpailun vääristymien lieventämiseksi Euroopan talousalueella,- kaikki tuet, joita yritys todennäköisesti saa ennen rakenneuudistusjakson päättymistä, jollei kyseinen tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan.IV RakenneuudistussuunnitelmaEFTAn jäsenvaltion on toimitettava suuntaviivojen 16 luvun 16.3.2.2 jakson määräysten mukaisesti rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää ainakin seuraavat tiedot:- markkinatutkimukseen perustuvat markkinoiden kehitysoletukset,- analyysi tekijöistä, joiden takia yritys on joutunut vaikeuksiin,- yritykselle seuraaviksi vuosiksi ehdotettu toimintastrategia,- suunnitellut rakenneuudistustoimenpiteet ja niistä aiheutuvat kustannukset,- tuensaajayrityksen sulkemisesta ja rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta aiheutuvien taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten vertailu alueellisella ja/tai kansallisella tasolla,- toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja määräaika koko rakenneuudistussuunnitelman loppuunsaattamiselle,- yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoitusjärjestelyistä:- jäljellä olevan oman pääoman käyttö,- omaisuuden tai tytäryhtiöiden myynti rakenneuudistuksen rahoittamiseksi,- yksityisten osakkeenomistajien ja tärkeimpien lainanantajapankkien rahoitussitoumukset,- julkisen avun määrä ja tämän määrän välttämättömyyden osoittaminen,- mahdollinen takaisinmaksettavien lainojen myöntäminen tai sellaisen ehdon käyttö, jonka mukaan tuki maksetaan takaisin yrityksen toiminnan muuttuessa jälleen kannattavaksi,- arvioidut tuloslaskelmat seuraavien viiden vuoden ajalta, arvioitu oman pääoman tuottoprosentti ja erilaisiin strategioihin perustuva herkkyysanalyysi,- selonteko suunniteltua rakenneuudistusta koskevista neuvotteluista yrityksen työntekijöitä edustavien ammattijärjestöjen kanssa,- rakenneuudistussuunnitelman laatijan nimi tai laatijoiden nimet ja päiväys, jona se on annettu.V EFTAn jäsenvaltion sitoumusEFTAn jäsenvaltion on sitouduttava toimittamaan hyväksyttyjä rakenneuudistustukia koskevissa kertomuksissa rakenneuudistuksen päättymiseen asti kaikki tarpeelliset tiedot kaikentyyppisistä tuista, jotka on myönnetty rakenneuudistustukea saaneelle yritykselle riippumatta siitä, onko ne myönnetty tukijärjestelmän puitteissa vai ei.LIITE XVKAAVA PELASTAMISTUKIEN ILMOITTAMISTA VARTENYritystä koskevat välttämättömät tiedot:Yrityksen nimi: ......Oikeudellinen asema: ...Yrityksen toimiala: ...Työntekijöiden lukumäärä (tarvittaessa koko yhtymän): ...Toiminta- ja rahoituskustannukset kahdentoista viime kuukauden ajalta: ...Suunnitellun lainan enimmäismäärä: ...Lainanantajan nimi: ......Ehdottomasti toimitettavat asiakirjat:- viimeisin tuloslaskelma ja tase tai tuomioistuimen päätös käynnistää kansallisen yhtiöoikeuden mukainen tutkimus yrityksestä,- EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelma tai selvitystilasuunnitelma tai todiste siitä, että laina ja tuki on maksettu kokonaan takaisin,- seuraavaa kuutta kuukautta koskeva rahoitussuunnitelma, joka kattaa lyhytaikaiset luotot,- jäljennös vaikeuksissa olevalle yritykselle tehdystä pelastamistukeen liittyvästä lainatarjouksesta, jossa on mainittava lainaehdot ja säännöt takaisinmaksulle,- jäljennös lainan takaussuunnitelmasta, jos takaus on tarkoitettu myöntää."(1) Tämä luku vastaa yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rekenneuudistukseksi (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2).(2) Annettiin alun perin 19. tammikuuta 1994 ja julkaistiin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä. Tarkistetut suuntaviivat annettiin 19. lokakuuta 1994 ja julkaistiin EYVL:ssä L 383, 31.12.1994 ja ETA-täydennysosassa N:o 59 samana päivänä.(3) EYVL C 111, 22.4.1999 ja ETA-täydennysosa N:o 17, julkaistu samana päivänä.(4) KOM(1998) 417 lopullinen ja KOM(1999) 148 lopullinen.(5) Kyse on erityisesti 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/660/ETY 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista yhtiömuodoista (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna erityisesti 8 päivänä marraskuuta 1990 annetulla direktiivillä 90/605/ETY (EYVL L 317, 16.11.1990, s. 60), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 4 kohta.(6) Kuten 13 päivänä joulukuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 77/91/ETY säädetään (EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1),vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 2 kohta.(7) Kyse on 8 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/605/ETY 1 artiklassa tarkoitetuista yhtiömuodoista (EYVL L 317, 16.11.1990, s. 60), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 4 kohta.(8) Uuden yrityksen perustamisena ei pidetä tilannetta, jossa yritys perustaa tytäryhtiön, jolle on vain tarkoitus siirtää yrityksen omaisuuserät ja mahdollisesti sen velat.(9) Erityissääntöjä on laivanrakennuksen (asetus (EY) N:o 1540/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998 (EYVL L 202, 18.7.1998, s.1), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan b alakohta moottoriajoneuvoteollisuuden (näiden suuntaviivojen 23 luku) ja lentoliikenteen aloilla (näiden suuntaviivojen 30 luku).(10) Mukaan luettuna tuet, joiden rahoittamiseen sopimuspuolet osallistuvat yhteisten toimien osana.(11) Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annettu komission direktiivi 80/723/ETY (EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 254, 12.10.1993, s. 16), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XV oleva 1 kohta.(12) Ks. asia 78/76, Steinike und Weinlig v. Saksa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.3.1977 (Kok. 1977, s. 595) ja Crédit Lyonnais/Usinor-Sacilor, Euroopan komission lehdistötiedote IP(91) 1045.(13) Ks. näiden suuntaviivojen 20 luku valtiontukisäännösten soveltamisesta tehdasteollisuuden alalla toimiviin julkisiin yrityksiin.(14) Ks. erityisesti näiden suuntaviivojen 20 luvun 20.5 jakso valtiontukisäännösten soveltamisesta tehdasteollisuuden alalla toimiviin julkisiin yrityksiin.(15) Näiden suuntaviivojen liitteessä XV täsmennetään tiedot, jotka on ehdottomasti toimitettava, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia tuen tyydyttävällä tavalla.(16) Tästä säännöstä voidaan poiketa pankkialalla myönnettyjen pelastamistukien osalta, jotta kyseessä oleva luottolaitos voisi jatkaa tilapäisesti pankkitoiminnan harjoittamista toiminnan vakauden valvontaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti (luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta 18 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/647/ETY, EYVL L 386, 30.12.1989, s. 14, vrt. ETA-sopimuksen liitteessä IX oleva II luvun 18 kohta). Kaikki muuntyyppinen kuin tässä b alakohdassa tarkoitettu tuki (erityisesti pääomasijoitus tai toissijainen laina) otetaan tarvittaessa huomioon arvioitaessa mahdollisia vastasuoritteita suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa.(17) Pelastamistukeen liittyvän lainan takaisinmaksu saatetaan sisällyttää EFTAn valvontaviranomaisen myöhemmin hyväksymään rakenneuudistukseen.(18) Näiden suuntaviivojen liitteessä XIV täsmennetään tiedot, jotka on ehdottomasti toimitettava, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia tuen tyydyttävällä tavalla.(19) Sellaisena kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen 26 luvun 26.7 (6) kohdassa, joka käsittelee monialaisia puitteita alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille: 'Markkinaosuutta määritettäessä asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet. Asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.' Alaviitteessä täsmennetään, että jos investointi liittyy välituotteiden tuottamiseen, asian kannalta merkitykselliset markkinat voivat olla (lopullisen) valmisteen markkinat, jos suurinta osaa tuotannosta ei myydä avoimilla markkinoilla.(20) Ks. 16.2.1.3 kohdan kolmas virke.(21) Ilmoittamattoman tuen tapauksessa EFTAn valvontaviranomainen ottaa analyysissaan huomioon sen mahdollisuuden, että tuki olisi voitu todeta soveltuvaksi ETA-sopimuksen toimintaan.(22) Jollei toisin mainita, rakenneuudistuksen päättymisajankohta on yleensä rakenneuudistussuunnitelmassa eri toimenpiteiden täytäntöönpanolle asetettu määräaika (ks. näiden suuntaviivojen liite XIV, IV kohta, kuudes luetelmakohta).(23) Eri toimialojen vapauttamisen asteen ja erityispiirteiden vuoksi on kiinnitettävä huomiota seuraavaan kahteen tapaukseen:- lentoliikenteen alalla, joka on täysin avattu kilpailulle vuodesta 1997 lukien, EFTAn valvontaviranomainen soveltaa 'ainutkertaisuuden periaatetta' ilmailualalla voimassa olevien valtiontukien suuntaviivojen rajoitusten ja ehtojen mukaan, ks. näiden suuntaviivojen 30 luku,- muilla toimialoilla poikkeusten myöntäminen on mahdollista, jos aikaisemmin vapaalta kilpailulta suojattujen ETA:n markkinoiden vapauttamisen vaikutukset ovat johtaneet uusiin taloudellisiin olosuhteisiin.(24) Sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä näiden suuntaviivojen 10 luvun 10.2 jaksossa, joka käsittelee pk-yrityksille myönnettävää tukea.(25) Asiassa C-241/94, Ranska v. komissio (Kimberly Clark Sopalin, Kok. 1996, s. I-4551) 26.9.1996 antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että Ranskan kansallisesta työllisyysrahastosta (Fonds national de l'emploi) harkinnanvaraisesti myönnetty tuki saattoi asettaa eräät yritykset muita yrityksiä edullisempaan asemaan ja täyttää näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuelle asetetut edellytykset. (Tuomiossa ei kuitenkaan asetettu kyseenalaiseksi komission päätelmiä, joissa tämä tuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi.)(26) Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisema Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus (NACE).(27) Ks. näiden suuntaviivojen 12 luku.


Avis juridique important

|

41993D0235

93/235/EHTY: Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1993 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) välisestä kaupasta och Kuwai

Virallinen lehti nro L 102 , 28/04/1993 s. 0017 - 0019 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 37 s. 0066  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 37 s. 0066

NEUVOSTO NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä huhtikuuta 1993 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) välisestä kaupasta (93/235/EHTY) NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJATkatsovat, ettäyhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat päättäneet tunnustaa Bosnia-Hertsegovinan tasavallan itsenäisyyden 7 päivästä huhtikuuta 1992,tästä tasavallasta on tullut Yhdistyneiden Kansakuntien jäsen 23 päivänä toukokuuta 1992,Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) suorien ja epäsuorien toimien jatkuminen Bosnia-Hertsegovinan tasavallassa ja sitä kohtaan on tärkein syy kyseisen alueen järkyttäviin tapahtumiin,näiden toimien jatkaminen aiheuttaa uusia ihmishenkien anteeksiantamattomia menetyksiä, uusia aineellisia vahinkoja sekä kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden rikkoutumista alueella,Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on useaan otteeseen ilmaissut vakavan huolestumisensa Bosnia-Hertsegovinan tasavallassa vallitsevan tilanteen nopeasta ja väkivaltaisesta pahenemisesta,Bosnia-Hertsegovinan tasavallan presidentti on pyytänyt kansainväliseltä yhteisöltä maalleen apua Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) vastustamiseksi sen puuttuessa Bosnia-Hertsegovinan tasavallan sisäisiin asioihin,Bosnian serbiosapuoli ei ole tähän mennessä hyväksynyt kansainvälisen entistä Jugoslaviaa käsittelevän kokouksen rauhansuunnitelmaa kokonaisuudessaan, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston esittämistä vetoomuksista huolimatta,poliittista yhteistyötä varten kokoontuneet yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat päättäneet, että on syytä toteuttaa toimenpiteitä, jotta Jugoslavian liittotasavalta (Serbia ja Montenegro) lopettaisi Bosnia-Hertsegovinan tasavallan koskemattomuuden ja turvallisuuden loukkaamisen ja jotta Bosnian serbiosapuoli saataisiin osallistumaan rauhan palauttamiseen tässä tasavallassa,on estettävä Jugoslavian liittotasavaltaa (Serbia ja Montenegro) koskevan kauppasulun uudet rikkomiset, erityisesti kuljetukset tämän tasavallan alueen kautta sekä tämän tasavallan ja Serbian valvomien Bosnia-Hertsegovinan tasavallan alueiden ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvaamien Kroatian tasavallan alueiden väliset kuljetukset,Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on, toimien Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan VII luvun mukaisesti, hyväksynyt päätöslauselman 820 (1993) vahvistaakseen Jugoslavian liittotasavaltaa (Serbia ja Montenegro) koskevaa kauppasulkua, joka hyväksyttiin päätöslauselmilla 713 (1991), 752 (1992) ja 787 (1992),näissä oloissa yhteisön on vahvistettava Jugoslavian liittotasavaltaa (Serbia ja Montenegro) koskevaa kauppasulkua, joka hyväksyttiin päätöksillä 92/285/EHTY(1) ja 92/470/EHTY(2),yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopineet turvautuvansa yhteisön lainsäädäntöön, erityisesti varmistaakseen tiettyjen toimenpiteiden yhdenmukaisen täytäntöönpanon koko yhteisön alueella,yksimielisesti komission kanssa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Kielletään 26 päivästä huhtikuuta 1993 alkaen:a) Jugoslavian liittotasavallasta (Serbia ja Montenegro) peräisin olevien tai sieltä tulevien tai tämän tasavallan kautta kuljetettujen perus- tai muiden EHTY-sopimukseen kuuluvien tuotteiden tuonti yhteisön alueelle,b) mainittuun sopimukseen kuuluvien perus- tai muiden tuotteiden, jotka ovat peräisin yhteisön alueelta tai tulevat sieltä tai jotka on kuljetettu sen alueen kautta, vienti Jugoslavian liittotasavaltaan (Serbia ja Montenegro) tai kuljettaminen kyseisen tasavallan kautta,c) kauppaliikenteen päästäminen Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) aluemerelle,d) toiminnan salliminen, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on a, b tai c kohdassa tarkoitettujen toimien suora tai epäsuora edistäminen.2 artikla Edellä 1 artiklassa määrättyjä kieltoja ei sovelleta:a) vietäessä yhteisöstä tai sen kautta Jugoslavian liittotasavaltaan (Serbia ja Montenegro) välttämättömiin inhimillisiin tarpeisiin tarkoitettuja tarvikkeita, jotka Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 724 (1991) mukaisesti perustettu komitea on hyväksynyt tapauskohtaisesti hiljaisen hyväksynnän menettelyllä,b) tuotaessa yhteisön alueelle Jugoslavian liittotasavallasta (Serbia ja Montenegro) peräisin olevia tai sieltä tulevia perus-tai muita tuotteita, jotka on viety tästä tasavallasta ennen 31 päivää toukokuuta 1992 tai jotka on laillisesti kuljetettu tämän tasavallan kautta ennen 26 päivää huhtikuuta 1993,c) edellä a kohdassa tarkoitetun komitean hyväksymiin kuljetuksiin Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) alueen kautta sillä edellytyksellä, että Tonavaa pitkin kuljetettaessa jokaista kuljetukseen osallistunutta laivaa tarkkaillaan tehokkaasti sen purjehtiessa Tonavalla Vidin/Calafatin ja Mohácsin välillä,d) kauppalaivojen saapumiseen Jugoslavian liittotasavallan (Serbia ja Montenegro) aluemerelle, jos mainittu komitea on sen hyväksynyt tapauskohtaisesti tai jos niillä on ylivoimainen este,e) toimintaan, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on tässä artiklassa tarkoitettujen toimien suora tai epäsuora edistäminen.3 artikla Kielletään 26 päivästä huhtikuuta 1993 alkaen:a) Yhdistyneiden Kansakuntien turvaamilta Kroatian tasavallan alueilta ja Bosnian serbijoukkojen valvomilta Bosnia-Hertsegovinan tasavallan alueilta peräisin olevien tai sieltä tulevien tai näiden alueiden kautta kuljetettujen perus- tai muiden tuotteiden tuonti yhteisön alueelle,b) yhteisöstä peräisin olevien tai tulevien tai yhteisön kautta kuljetettujen perus-tai muiden tuotteiden vienti näille alueille tai näiden alueiden kautta,jollei Bosnia-Hertsegovinan tasavallan tai Kroatian tasavallan hallitus ole osaltaan antanut tähän asianmukaista lupaa.4 artikla Edellä 3 artiklassa mainittua kieltoa ei sovelleta mainituille alueille vietäviin, niiltä tuotaviin tai niiden kautta kuljetettaviin välttämättömiin inhimillisiin tarpeisiin tarkoitettuihin tarvikkeisiin, joihin kuuluvat myös kansainvälisten humanitääristen järjestöjen jakama lääke-ja elintarvikeapu.5 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten myöntämäennakkolupa vaaditaan:a) edellä 2 artiklan a kohdassa tarkoitettuun perustuotteiden ja välittömiin inhimillisiin tarpeisiin tarkoitettujen tarvikkeiden vientiin Jugoslavian liittotasavaltaan (Serbia ja Montenegro),b) edellä 2 ja 3 artiklassa tarkoitettuihin kauttakuljetuksiin,c) edellä 3 artiklassa tarkoitettuun vientiin Yhdistyneiden Kansakuntien turvaamille Kroatian tasavallan alueille ja Bosnian serbijoukkojen valvomille Bosnia-Hertsegovinan tasavallan alueille sekä tuontiin näiltä alueilta.6 artikla Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan niiden oikeuksien ja velvoitteiden estämättä, jotka on myönnetty tai asetettu ennen 31 päivää toukokuuta 1992 tehdyissä kansainvälisissä sopimuksissa tai muissa sopimuksissa tai ennen tätä päivää myönnetyissä lisensseissä tai luvissa.7 artikla Edellä 1, 3, 5 ja 6 artiklan määräyksiä ei sovelleta toimintoihin, jotka liittyvät Yhdistyneiden Kansakuntien Jugoslaviassa oleviin rauhanturvajoukkoihin (Unprofor), entistä Jugoslaviaa käsittelevään kokoukseen tai Euroopan yhteisön valvontavaltuuskuntaan.8 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset takavarikoivat kaikki alukset, kuljetusajoneuvot, liikkuvan kaluston ja lentokoneet, joista suurimman osan omistaa tai joihin liittyvää määräysvaltaa kuuluu luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jonka toimipaikka on Jugoslavian liittotasavallassa (Serbia ja Montenegro).Alusten, kuljetusajoneuvojen, liikkuvan kaluston ja lentokoneiden takavarikosta aiheutuvat kulut voidaan periä niiden omistajilta.9 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset estävät tutkintaan asti kaikkien sellaisten aluksien, kuljetusajoneuvojen, liikkuvan kaluston, lentokoneiden ja rahtilaivojen käytön, joiden epäillään rikkoneen tai rikkovan päätöstä 92/285/EHTY tai tätä päätöstä.10 artikla Kunkin jäsenvaltion on määritettävä tämän päätöksen määräyksiä rikottaessa sovellettavat seuraamukset.Jos todetaan, että alukset, kuljetusajoneuvot, liikkuva kalusto, lentokoneet tai rahtilaivat ovat rikkoneet tätä päätöstä, ne voidaan julistaa menetetyiksi sille jäsenvaltiolle, jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat takavarikoineet ne tai estäneet niiden käytön.11 artikla Tätä päätöstä sovelletaan koko yhteisön alueella, myös sen ilmatilassa, ja kaikissa lentokoneissa tai aluksissa, jotka kuuluvat jonkin jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisuuteen, sekä muualla kaikkiin jäsenvaltioiden kansalaisiin ja kaikkiin jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuihin yhtiöihin tai muihin yhteisöihin.12 artikla Kumotaan päätökset 92/285/EHTY ja 92/470/EHTY.13 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 1993.PuheenjohtajaB. WESTH(1) EYVL N:o L 151, 3.6. 1992, s.20. Päätös, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 92/555/EHTY (EYVL N:oL 358, 8.12. 1992, s. 18).(2) EYVL N:o L 255, 12.9. 1992, s. 29. Päätös, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 93/8/EHTY (EYVL N:o L 7, 13. 1. 1993, s. 11).


title: 2013/606/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan poliisiviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/313

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan poliisiviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
   (2013/606/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan poliisiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (4) ja erityisesti sen 43 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0083/2013),

               1.

               myöntää Euroopan poliisiviraston johtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan poliisiviraston johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 187.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan poliisiviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan poliisiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä viraston vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (4) ja erityisesti sen 43 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0083/2013),

                  A.

                  ottaa huomioon, että Haagissa sijaitseva Euroopan poliisivirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS;

                  B.

                  ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on todennut saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2011 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;

                  C.

                  ottaa huomioon, että vuosi 2011 oli toinen vuosi, jolloin virasto toimi taloudellisesti unionin virastona;

                  D.

                  ottaa huomioon, että viraston kokonaistalousarvio vuodeksi 2011 oli 84 771 084,01 euroa, kun se oli 91 830 691,75 euroa vuonna 2010, mikä merkitsee 7,69 prosentin vähennystä;

                  E.

                  ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 10. toukokuuta 2012 viraston johtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010 (6) ja vastuuvapauspäätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                              —

                              pyysi virastoa hyväksymään henkilöstösääntöjen täytäntöönpanosäännöt (ja niihin liittyvät sisäiset säännöt) sekä luomaan oppimis- ja kehittämisrakenteen;

                              —

                              pyysi virastoa sisällyttämään vuotuiseen työohjelmaan suunniteltuja hankintoja koskevia tietoja, jotta se voisi toimia ”rahoituspäätöksenä”, kuten varainhoidon puiteasetuksen soveltamissäännöissä edellytetään;

                              —

                              pyysi virastoa myös esittämään sen organisaatiota koskevan tehtävänmäärittelyn perusteella tiiviit kuvaukset sen eri yksiköiden rooleista ja tavoitteista;

                  F.

                  ottaa huomioon, että virasto allekirjoitti isäntävaltion kanssa sopimuksen uuden päätoimipaikan käytöstä maaliskuussa 2011 ja muutti sinne kesäkuussa 2011;

                  G.

                  ottaa huomioon, että unionin maksuosuus viraston talousarvioon vuonna 2011 oli 83 469 000 euroa;

                  H.

                  ottaa huomioon, että viraston vuoden 2011 toteutumalaskelma oli positiivinen, eli yhteensä 6 938 170,36 euroa (kun siitä oli vähennetty valuuttakurssimuutosten vuoksi 10 632,56 euroa);

                  1.

                  katsoo, että olisi kartoitettava tarkemmin viraston ja Euroopan poliisiakatemian yhteisiä elementtejä; muistuttaa pyytäneensä komissiota laatimaan kattavan vaikutustenarvioinnin näiden kahden viraston mahdollisesta yhdistämisestä sekä tarkastelemaan sen kustannuksia ja hyötyjä ottaen huomioon, miten poliisivirasto ja Euroopan poliisiakatemia täydentävät toisiaan ja mitä mahdollisia synergioita niiden välillä on, ja arvioimaan, voisiko yhdistäminen tuottaa mittakaavaetuja ja edistää tuloksellisuuden optimointia, kun pyritään torjumaan rikollisuutta rajat ylittävän yhteistyön avulla;

         Talousarvio- ja varainhallinto

                  2.

                  panee merkille, että vuonna 2011 virasto sitoi 99,1 prosenttia osaston 1 (henkilöstömenot), 75 prosenttia osaston 2 (hallintomenot) ja 95,1 prosenttia osaston 3 (toimintamenot) määrärahoista; toteaa, että viraston maksumäärärahojen käyttöaste oli 96,8 prosenttia osastossa 1, 33,8 prosenttia osastossa 2 ja 47,1 prosenttia osastossa 3; ottaa huomioon, että viraston mukaan osastojen 2 ja 3 määrärahojen käyttöasteisiin vaikuttivat huomattavasti uuteen päätoimipaikkaan liittyvät kustannukset, joita ilman osaston 2 määrärahojen käyttöaste olisi ollut 53 prosenttia ja osaston 3 määrärahojen käyttöaste olisi ollut 58 prosenttia; kehottaa tästä huolimatta virastoa toteuttamaan erityistoimenpiteitä budjetointiprosessinsa ja hallinto- ja toimintamenoihin liittyvien maksujen toteutusasteen parantamiseksi;

                  3.

                  panee merkille, että viraston mukaan se säästi 2,6 miljoonaa euroa vuodeksi 2011 saamastaan talousarviosta vähentämällä hallintoneuvoston kokousten määriä ja käännöskuluja sekä modernisoimalla sisäisiä valmiuksiaan voidakseen vastata palvelujen kasvaneeseen kysyntään;

                  4.

                  panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että varainhoitovuonna 2010 määrärahoja peruuntui yli 1,6 miljoonaa euroa ja vuonna 2011 puolestaan 1,9 miljoonaa euroa (yhdeksän prosenttia varainhoitovuodelta 2010 siirretyistä määrärahoista); panee lisäksi merkille, että vuonna 2011 myös maksusitoumusmäärärahoja siirrettiin paljon seuraavalle varainhoitovuodelle: 4,2 miljoonaa euroa (41 prosenttia) osastossa 2 ”hallintomenot” ja 10,6 miljoonaa euroa (46 prosenttia) osastossa 3 ”toimintamenot”; edellyttää, että virasto tiedottaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi, koska varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen ja peruuntuneiden määrärahojen suuri määrä osoittaa, että viraston toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa on ongelmia;

                  5.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta, että maksujen toteutusaste suhteessa sitoumuksiin oli alhainen: 34 prosenttia osastossa 2 ja 45 prosenttia osastossa 3; kehottaa virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi, koska maksujen alhainen toteutusaste on vastoin talousarvion vuotuisuuden periaatetta;

                  6.

                  panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen viraston eläkerahaston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 (7) sekä rahaston vastaukset; pyytää virastoa ilmoittamaan parlamentille mahdollisista eläkerahaston tulevaisuutta koskevista päätöksistä;

         Omaisuuserät

                  7.

                  toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan omaisuuserien fyysisessä tarkastamisessa ja kirjaamisessa ennen muuttoa uuteen päätoimipaikkaan ja sen jälkeen ilmeni puutteita; on lisäksi huolissaan siitä, että vakuutussopimukset eivät vastanneet viraston omaisuuden arvoa: kun ennen muuttoa nettovarallisuus oli noin 17 miljoonan euron verran ylivakuutettu, se oli tarkastusajankohtana noin 21 miljoonaa euroa alivakuutettu;

         Validointijärjestelmä

                  8.

                  toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan tilinpitäjä ei ollut hyväksynyt kirjanpitojärjestelmää kaikilta osin, mutta katsoo, että tämä ei kuitenkaan vaikuttanut tilien oikeellisuuteen ja laillisuuteen; panee tyytyväisenä merkille, että komission sisäisen tarkastuksen osasto toimitti vuonna 2011 suunnittelu- ja budjettimenettelyjen tarkastuksen, jossa todettiin niiden kehittyneen myönteisesti;

         Palvelukseenottomenettelyt

                  9.

                  toteaa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen perusteella, että viraston on aihetta parantaa palvelukseenottomenettelyjen avoimuutta; kehottaa virastoa selventämään palvelukseenottomenettelyissään mahdollisesti olevia puutteita; arvioi, että jotkut henkilöstösääntöjen säännöksistä voivat olla hallinnollisesti huomattavan raskaita;

         Varainhoitoasetus

                  10.

                  panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että viraston varainhoitoasetuksessa viitataan sen soveltamissäännöissä oleviin yksityiskohtaisiin sääntöihin ja menettelyihin, vaikka niitä ei ole vielä hyväksytty; pyytää virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, miten kyseisten soveltamissääntöjen hyväksyminen etenee;

                  11.

                  panee tyytyväisenä merkille sisäisen tarkastuksen osaston vuonna 2011 laatiman tarkastuskertomuksen viraston toiminnan suunnittelusta ja budjetoinnista; panee merkille suosituksen, jonka mukaan viraston olisi selvennettävä määräaikoihin liittyviä prioriteetteja; on tyytyväinen toimiin, joita virasto on toteuttanut suosituksen noudattamiseksi;

         Sisäinen tarkastus

                  12.

                  palauttaa mieliin, että sisäisen tarkastuksen osasto toimitti vuonna 2011 yhden tarkastuksen, jotka tarkoituksena oli arvioida viraston suunnittelu- ja budjettimenettelyjen järjestelmän asianmukaisuutta ja vaikuttavuutta; toteaa lisäksi, että kyseisessä tarkastuksessa ei tarkasteltu hankintamenettelyjen suunnittelua;

                  13.

                  panee tyytyväisenä merkille sisäisen tarkastuksen osaston päätelmät, joiden mukaan käytössä oleva sisäinen valvontajärjestelmä antaa kohtuullisen varmuuden suunnittelu- ja budjettimenettelyille asetettujen liiketoimintatavoitteiden täyttymisestä;

                  14.

                  panee merkille sisäisen tarkastuksen osaston katsoneen, että seuraavilla alueilla esiintyy suuria riskejä:

                              —

                              toiminnan jatkuvuuden hallinta

                              —

                              soveltamisvaatimuksen hallinta, projektinhallintajärjestelmä ja sidosryhmien sitouttaminen

                              —

                              henkilöstön ammattipätevyys

                              —

                              riippuvuus yksilöistä ja osaamisen siirrosta;

                        pyytää virastoa panemaan täytäntöön kaikki sisäisen tarkastuksen osaston suositukset näiden seikkojen parantamiseksi ja tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toteutetuista toimista;

                  15.

                  viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta erillisvirastojen toiminnan tuloksellisuudesta, varainhoidosta ja sen valvonnasta 17. huhtikuuta 2013 antamaansa päätöslauselmaan (8).

         (1)  EUVL C 388, 15.12.2012, s. 187.

         (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

         (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  EUVL L 286, 17.10.2012, s. 276.

         (7)  Europolin eläkerahaston tarkoituksena on rahoittaa ja maksaa eläkkeet Europolin henkilöstölle, joka oli sen palveluksessa jo ennen kuin siitä tuli unionin virasto 1. tammikuuta 2010.

         (8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0134 (katso tämän virallisen lehden sivu 374).


title: 2010/808/EU: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana Textiles, Espanja)

text:
               28.12.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 342/20

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 15 päivänä joulukuuta 2010,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana Textiles, Espanja)
   (2010/808/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työelämään uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

               (3)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

               (4)

               Espanja esitti 22 päivänä maaliskuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu yhdellä ainoalla NUTS II-alueella, Valencian itsehallintoalueella (Comunidad Valenciana, ES52), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 13 (vaatteiden valmistus) piirissä toimivissa 143 yrityksessä, ja täydensi hakemusta lisätiedoin 17 päivään kesäkuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 2 059 466 euroa.

               (5)

               EGR: stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 2 059 466 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 15 päivänä joulukuuta 2010.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         O. CHASTEL

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.