Avis juridique important

|

41994D0504

94/504/EHTY, EY, Euratom: Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 26 päivänä heinäkuuta 1994, yhteisön tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 203 , 06/08/1994 s. 0021 - 0021 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0161  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0161

EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä heinäkuuta 1994,yhteisön tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten nimittämisestä (94/504/EHTY, EY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkaottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 32 b artiklan,ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 139 artiklan,sekä katsovat, ettäyhteisön tuomioistuimen tuomarien Giuseppe Federico Mancinin, Manuel Díez de Velascon, José Carlos Moitinho de Almeidan, Fernand Grevissen, Manfred Zuleegin, P. J. G. Kapteynin ja David A. O. Edwardin, samoin kuin yhteisön tuomioistuimen julkisasiamiesten Marco Darmonin, Walter van Gervenin ja Giuseppe Tesauron toimikaudet päättyvät 6 päivänä lokakuuta 1994,on suotavaa vaihtaa yhteisön tuomioistuimen kokoonpanoa osittain 7 päivänä lokakuuta 1994 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2000 päättyväksi kaudeksi,Ole Duen erottua tuomarin tehtävästä on tarpeen nimittää tuomari jäljellä olevaksi toimikaudeksi, jaClaus Gulmannin tultua nimitetyksi tuomariksi on tarpeen nimittää julkisasiamies jäljellä olevaksi toimikaudeksi,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla1. Yhteisön tuomioistuimen tuomareiksi on nimetty 7 päivänä lokakuuta 1994 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2000 päättyväksi kaudeksi:David A. O. EdwardGünther HirschP. J. G. KapteynAntonio Mario La PergolaGiuseppe Federico ManciniJosé Carlos Moitinho de AlmeidaJean-Pierre Puissochet.2. Yhteisön tuomioistuimen julkisasiamiehiksi on nimitetty 7 päivänä lokakuuta 1994 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 2000 päättyväksi kaudeksi:Georgios CosmasPhilippe LégerGiuseppe Tesauro.2 artikla1. Yhteisön tuomioistuimen tuomariksi on nimetty 7 päivänä lokakuuta 1994 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 1997 päättyväksi kaudeksi:Claus Gulmann.2. Yhteisön tuomioistuimen julkisasiamieheksi on nimetty 7 päivänä lokakuuta 1994 alkavaksi ja 6 päivänä lokakuuta 1997 päättyväksi kaudeksi:Michael Elmer.Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 1994.PuheenjohtajaD. von KYAW


Avis juridique important

|

32001X0808(01)

Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2001, ottaen huomioon ne Europolin hyväksymät ehdot ja menettelyt, joilla mukautetaan Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 annetun päätöksen liitteessä mainittuja määriä; tämä päätös koskee Europolin työntekijöilleen maksamien palkkojen ja lisien verotusta Europolin hyväksi

Virallinen lehti nro C 222 , 08/08/2001 s. 0001 - 0002

Europolin hallintoneuvoston päätös,annettu 22 päivänä maaliskuuta 2001,ottaen huomioon ne Europolin hyväksymät ehdot ja menettelyt, joilla mukautetaan Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 annetun päätöksen liitteessä mainittuja määriä; tämä päätös koskee Europolin työntekijöilleen maksamien palkkojen ja lisien verotusta Europolin hyväksi(2001/C 222/01)EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan ja Europol-yleissopimuksen 41 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyn Europolin, sen elinten jäsenten sekä Europolin apulaisjohtajien ja työntekijöiden erioikeuksia ja -vapauksia koskevan pöytäkirjan(1) ja erityisesti sen 10 artiklansekä ottaa huomioon, että1. Neuvosto päätti 15. maaliskuuta 2001 hyväksyä Europolin toimihenkilöiden palkkoihin ja palkkioihin 3,7 prosentin korotuksen, joka tuli takautuvasti voimaan 1. heinäkuuta 1999.2. Hallintoneuvosto päätti kokouksessaan 27. helmikuuta 2001 toimeenpanna korotukset, joista mainitaan hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999(2) antaman päätöksen liitteen 4 artiklassa, prosenttimääräisesti samansuuruisina kuin neuvosto on niistä päättänyt ja neuvoston 15. maaliskuuta 2001 tekemän päätöksen 1 artiklassa mainitusta päivästä alkaen.3. Hallintoneuvoston saman 27. helmikuuta 2001 antaman päätöksen mukaisesti vahvistetut määrät julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklajoka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999:1. Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteessä 4 artiklan ensimmäisessä lauseessa mainittu summa on muutettava 93,93 euroksi.2. Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 antaman päätöksen liitteessä 4 artiklaan sisältyvässä taulukossa euroina esitetyt summat tulee korjata seuraavanlaisiksi:8 % määrästä, joka on 93,94 euroa - 1654,75 euroa10 % määrästä, joka on 1654,76 euroa - 2279,18 euroa12,50 % määrästä, joka on2279,19 euroa - 2612,07 euroa15 % määrästä, joka on 2612,08 euroa -2966,40 euroa17,50 % määrästä, joka on 2966,41 euroa - 3299,30 euroa20 % määrästä, joka on 3299,31 euroa - 3621,97 euroa22,50 % määrästä, joka on 3621,98 euroa - 3954,86 euroa25 % määrästä, joka on 3954,87 euroa - 4277,54 euroa27,50 % määrästä, joka on 4277,55 euroa - 4610,43 euroa30 % määrästä, joka on 4610,44 euroa - 4933,11 euroa32,50 % määrästä, joka on 4933,12 euroa - 5266,00 euroa35 % määrästä, joka on 5266,01 euroa - 5589,19 euroa40 % määrästä, joka on 5589,20 euroa - 5922,09 euroa45 % määrästä, joka on enemmän kuin 5922,10 euroa2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on hyväksytty.Tehty Haagissa 22 päivänä maaliskuuta 2001.S. HeckscherHallintoneuvoston puheenjohtaja(1) EYVL C 221, 19.7.1997, s. 2.(2) EYVL C 65, 28.2.2001, s. 6.


title: 2009/735/EY: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2009 , fidžin tasavallan kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyssä päätöksessä 2007/641/EY säädettyjen toimenpiteiden soveltamisjakson jatkamisesta

text:
               6.10.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 262/43

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 24 päivänä syyskuuta 2009,
   fidžin tasavallan kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyssä päätöksessä 2007/641/EY säädettyjen toimenpiteiden soveltamisjakson jatkamisesta
   (2009/735/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen AKT–EY-kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 (1) ja jota tarkistettiin Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2), jäljempänä ’AKT–EY-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 96 artiklan,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä (3) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (4), jäljempänä ’kehitysyhteistyön rahoitusväline’, ja erityisesti sen 37 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia on rikottu.

               (2)

               Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklassa tarkoitettuja arvoja on loukattu.

               (3)

               AKT-maiden ja Fidžin tasavallan kanssa aloitettiin 18 päivänä huhtikuuta 2007 AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla viralliset neuvottelut, joiden aikana Fidžin viranomaiset antoivat erityisiä sitoumuksia Euroopan unionin osoittamien ongelmien korjaamiseksi ja lupauksen panna sitoumukset täytäntöön.

               (4)

               Muutamien edellä 3 johdantokappaleessa tarkoitettujen sitoumusten osalta on tehty joitakin merkittäviä aloitteita. Tästä huolimatta AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaisia osia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevia merkittäviä sitoumuksia ei ole pantu täytäntöön, minkä lisäksi viimeaikainen kehitys, kuten perustuslain kumoaminen ja uusi huomattava viive vaalien järjestämisessä, on eräiden keskeisten sitoumusten osalta ollut selvästi taantuva.

               (5)

               Päätöksen 2007/641/EY (5) voimassaolo päättyy 1 päivänä lokakuuta 2009.

               (6)

               Tämän vuoksi päätöksen 2007/641/EY voimassaoloa on syytä jatkaa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Muutetaan neuvoston päätös 2007/641/EY seuraavasti:

               1)

               Korvataan 3 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2010. Sitä tarkastellaan säännöllisesti uudelleen vähintään kuuden kuukauden välein ja viivytyksettä siinä tapauksessa, että tapahtumat Fidžin tasavallassa tai uudet viralliset neuvottelut AKT-maiden ja Fidžin tasavallan kanssa johtavat erityisiin sitoumuksiin, joiden johdosta uudelleentarkastelu on aiheellinen.”

               2)

               Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. OLOFSSON

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

      (4)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (5)  EUVL L 260, 5.10.2007, s. 15.

      LIITE

                  Hänen Ylhäisyytensä Ratu Epeli Nailatikau

                  Fidžin tasavallan presidentin viran hoitaja

                  Suva

                  Fidžin tasavalta

            Teidän Ylhäisyytenne,
      Euroopan unioni antaa suuren merkityksen Cotonoun ATK-EY-kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’Cotonoun sopimus’, 9 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklan määräyksille. AKT–EY-kumppanuus perustuu ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen. Ne ovat Cotonoun sopimuksen olennaiset osat ja suhteidemme perusta.
      Euroopan unionin neuvosto tuomitsi 11 päivänä joulukuuta 2006 Fidžin sotilasvallankaappauksen.
      Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, kutsui Cotonoun sopimuksen 96 artiklan perusteella ja ottaen huomioon, että Fidžillä 5 päivänä joulukuuta 2006 tapahtunut sotilasvallankaappaus rikkoo sopimuksen 9 artiklassa mainittuja olennaisia osia, Fidžin mainitun sopimuksen mukaisiin neuvotteluihin, jotta tilannetta voitaisiin tutkia perusteellisesti ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä sen korjaamiseksi.
      Neuvottelujen virallinen osuus alkoi Brysselissä 18 päivänä huhtikuuta 2007. EU piti myönteisenä, että väliaikaishallitus vahvisti tuolloin joukon jäljempänä lueteltuja ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyviä sitoumuksia ja ehdotti myönteisiä toimia niiden täytäntöön panemiseksi.
      Sittemmin ja varsinkin huhtikuussa 2009 maan kehityksessä on valitettavasti ollut joukko takaiskuja, mikä tarkoittaa sitä, että Fidži on rikkonut useita antamiaan sitoumuksia. Tämä koskee etenkin perustuslain kumoamista, ja hyvin huomattavaa viivettä parlamenttivaalien järjestämisessä sekä ihmisoikeusrikkomuksia. Vaikka sitoumusten täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti, suurin osa niistä on edelleen erittäin merkityksellisiä Fidžin nykytilanteessa, ja ne on siksi liitetty tähän kirjeeseen. Koska Fidži on päättänyt rikkoa eräitä keskeisiä sitoumuksia, se on menettänyt kehitysyhteistyön määrärahoja.
      EU ilmaisee kuitenkin Cotonoun sopimuksen perustana olevan kumppanuuden hengessä olevansa valmis aloittamaan uudet viralliset neuvottelut heti, kun on todellisia mahdollisuuksia saattaa ne myönteiseen päätökseen. Väliaikainen pääministeri on äskettäin esittänyt uudistuksia ja vaaleja koskevan etenemissuunnitelman. EU on valmis aloittamaan sitä koskevan vuoropuhelun ja harkitsemaan uusien neuvottelujen käymistä sen pohjalta. Tämän mukaisesti EU on päättänyt jatkaa Fidžiin soveltamiensa aiheellisten toimenpiteiden voimassaoloa luodakseen mahdollisuuden uusille neuvotteluille. Vaikka osa aiheellisista toimenpiteistä ei ole enää ajankohtaisia, on tultu siihen tulokseen, että EU haluaa niiden yksipuolisen ajan tasalle saattamisen sijaan edelleen tutkia mahdollisuuksia uusille Fidžin kanssa käytäville neuvotteluille. Tästä syystä on erityisen tärkeää, että väliaikaishallitus sitoutuu käymään kansallisen tason poliittista vuoropuhelua kaikkien osapuolten kanssa ja suhtautumaan joustavasti etenemissuunnitelman mukaisiin määräaikoihin. Vaikka EU:n kanta perustuu nyt ja tulevaisuudessa tarkistetun Cotonoun sopimuksen olennaisille osille ja perusperiaatteille etenkin vuoropuhelun käymisen ja keskinäisten velvoitteiden noudattamisen keskeisen merkityksen osalta, se korostaa, ettei EU:lla ole ennakkonäkemystä tulevien neuvottelujen tuloksesta.
      Jos uudet neuvottelut johtavat siihen, että Fidži antaa merkittäviä sitoumuksia, EU on valmis tarkastelemaan aiheellisia toimenpiteitä varhennetusti ja myönteisessä hengessä. Jos taas Fidžin tilanne ei parane, se menettää edelleen kehitysyhteistyön määrärahoja.
      Siihen asti, kun uudet neuvottelut on käyty, EU kehottaa Fidžiä jatkamaan ja tehostamaan poliittista vuoropuhelua.
      Aiheelliset toimenpiteet ovat seuraavat:

                  —

                  humanitaarista apua ja kansalaisyhteiskunnalle tarkoitettua suoraa tukea voidaan jatkaa,

                  —

                  käynnissä ja/tai valmisteilla olevia, erityisesti kahdeksannesta ja yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta, jäljempänä ’EKR’, rahoitettavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa,

                  —

                  yhdeksännen EKR:n loppuarviointia voidaan jatkaa,

                  —

                  demokratiaan paluuta helpottavia ja hallintotapaa parantavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa, paitsi jos olosuhteet ovat hyvin poikkeukselliset,

                  —

                  sokerialan uudistusta koskevat vuoden 2006 liitännäistoimenpiteitä voidaan jatkaa. Fidži allekirjoitti rahoitussopimuksen teknisellä tasolla 19 päivänä kesäkuuta 2007. Huomattakoon, että rahoitussopimukseen sisältyy lykkäävä ehto,

                  —

                  väliaikaishallitus hyväksyi 19 päivänä kesäkuuta 2007 Tyynenmeren saarten foorumin riippumattomien vaaliasiantuntijoiden 7 päivänä kesäkuuta päivätyn raportin, mikä vastaa väliaikaishallituksen ja EU:n välillä 18 päivänä huhtikuuta 2007 sovittua sitoumusta nro 1. Näin ollen sokerialan uudistuksen vuosien 2008–2010 liitännäistoimenpiteitä koskevan monivuotisen maaohjelman valmistelua voidaan jatkaa sen allekirjoittamista silmällä pitäen,

                  —

                  kymmenennen EKR:n maakohtainen strategia-asiakirja ja maaohjelma alustavine määrärahoineen voidaan viimeistellä, allekirjoittaa teknisellä tasolla ja panna täytäntöön, ja kannustinerä, jonka suuruus on enimmillään 25 prosenttia asianomaisesta määrästä, voidaan myöntää edellyttäen, että ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta koskevista sitoumuksista pidetään kiinni. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että väliaikaishallitus pitää perustuslain voimassa, että oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, että 6 päivänä syyskuuta 2007 uudelleen käyttöön otetut poikkeustilamääräykset kumotaan mahdollisimman pian, että kaikki väitetyt ihmisoikeusrikkomukset tutkitaan ja käsitellään Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla ja että väliaikaishallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja,

                  —

                  vuoden 2007 sokerimäärärahaa ei myönnetä,

                  —

                  vuoden 2008 sokerimääräraha on käytettävissä, jos on näyttöä siitä, että vaalien valmistelu etenee uskottavasti ja aikataulussa sovittujen sitoumusten mukaisesti. Maan on erityisesti toteutettava toimenpiteitä perustuslain mukaiseesti väestölaskennan, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelyn ja vaaliuudistuksen osalta ja keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamiseksi. Eräs tällainen toimenpide on vaalivalvojan nimeäminen perustuslain mukaisesti 30 päivään syyskuuta 2007 mennessä,

                  —

                  vuoden 2009 sokerimääräraha on käytettävissä, jos maalla on laillinen hallitus,

                  —

                  vuoden 2010 sokerimäärärahan myöntäminen riippuu vuoden 2009 sokerimäärärahan täytäntöönpanon edistymisestä ja demokratiakehityksen jatkumisesta,

                  —

                  tässä kirjeessä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi voidaan harkita lisätukea keskeisten, etenkin vaalien valmistelua ja/tai toimittamista tukevien sitoumusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon,

                  —

                  alueellinen yhteistyö ja Fidžin osallistuminen siihen säilyvät ennallaan,

                  —

                  yhteistyötä Euroopan investointipankin ja yritysten kehittämiskeskuksen kanssa voidaan jatkaa edellyttäen, että annetut sitoumukset pannaan täytäntöön aikataulun mukaisesti.

            Sitoumusten noudattamista seurataan liitteessä esitettyjen säännöllistä vuoropuhelua, tarkastuskäyntejä ja raportointia koskevaa yhteistyötä koskevien sitoumusten mukaisesti.
      Lisäksi EU odottaa Fidžin tekevän täysimääräistä yhteistyötä Tyynenmeren saarten foorumin kanssa pantaessa täytäntöön arvovaltaisten henkilöiden ryhmän suosituksia sellaisina kuin foorumin ulkoministerit hyväksyivät ne kokouksessaan Vanuatulla 16 päivänä maaliskuuta 2007.
      Euroopan unioni jatkaa Fidžin tilanteen tiivistä seuraamista. Fidžin kanssa käydään Cotonoun sopimuksen 8 artiklan nojalla tehostettua poliittista vuoropuhelua tavoitteena varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen, demokratian palauttaminen ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen, kunnes molemmat osapuolet toteavat, että tehostettu vuoropuhelu on täyttänyt tarkoituksensa.
      Jos väliaikaishallitus hidastaa annettujen sitoumusten täytäntöönpanoa tai lopettaa tai peruuttaa sen, EU pidättää itsellään oikeuden mukauttaa aiheellisia toimenpiteitä.
      EU painottaa, että Fidžillä sen yhteistyössä EU:n kanssa olevat etuoikeudet riippuvat siitä, kuinka se kunnioittaa Cotonoun sopimuksen olennaisia osia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä tarkoitettuja arvoja. Jotta EU voisi vakuuttua siitä, että väliaikaishallitus on täysin valmis täyttämään antamansa sitoumukset, sovittujen sitoumusten täytäntöönpanossa on edistyttävä merkittävästi jo varhaisessa vaiheessa.
      Kunnioittavasti
      Tehty Brysselissä

            Komission puolesta

            Neuvoston puolesta

         Liitteen lisäys

            FIDŽIN TASAVALLAN KANSSA SOVITUT SITOUMUKSET

         A.   Demokratian periaatteiden kunnioittaminen

         Sitoumus nro 1
         Vapaat ja rehelliset parlamenttivaalit järjestetään 24 kuukauden kuluessa 1 päivästä maaliskuuta 2007 edellyttäen, että se on Tyynenmeren saarten foorumin sihteeristön nimeämien riippumattomien tarkastajien suorittaman arvioinnin päätelmien mukaista. Vaaleihin johtavia prosesseja ja vaalien toimittamista valvotaan, mukautetaan ja tarkistetaan tarvittaessa yhdessä molemminpuolisesti sovittujen arviointiperusteiden mukaan. Tämä merkitsee erityisesti, että

                     —

                     väliaikaishallitus hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007 aikataulun, jossa asetetaan päivämäärät uusien parlamenttivaalien valmistelujen eri vaiheiden päätökseen saattamiselle,

                     —

                     aikataulussa määritetään väestölaskennan, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelyn ja vaaliuudistuksen ajankohdat,

                     —

                     rajojen uudelleen määrittely ja vaaliuudistus toteutetaan perustuslain mukaisesti,

                     —

                     keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin kuuluu vaalivalvojan nimittäminen 30 päivään syyskuuta 2007 mennessä perustuslain mukaisesti,

                     —

                     varapresidentti nimitetään perustuslain mukaisesti.

               Sitoumus nro 2
         Lainsäädäntöön sekä vero- ja muuhun politiikkaan liittyviä merkittäviä aloitteita ja muutoksia hyväksyessään väliaikaishallitus ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan ja muiden tärkeiden sidosryhmien kanssa käydyt keskustelut.
         B.   Oikeusvaltioperiaate

         Sitoumus nro 1
         Väliaikaishallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus pitää voimassa vuoden 1997 perustuslain ja takaa perustuslaillisten instituutioiden, kuten Fidžin ihmisoikeuskomission, julkisen palvelun komission ja perustuslaillisten elinten komission normaalin ja riippumattoman toiminnan. Suuren heimopäälliköiden neuvoston huomattava itsenäisyys ja sen toiminta pidetään ennallaan.
         Sitoumus nro 3
         Oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, se saa työskennellä vapaasti, ja kaikki asianosaiset noudattavat sen päätöksiä. Erityisesti

                     —

                     väliaikaishallitus sitoutuu siihen, että perustuslain 138 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuomioistuin nimitetään 15 päivään heinäkuuta 2007 mennessä,

                     —

                     tuomarien nimittäminen ja erottaminen tapahtuu vastedes tiukasti perustuslain säännösten ja menettelysääntöjen mukaisesti,

                     —

                     armeija, poliisi tai väliaikaishallitus eivät puutu millään tavalla eivätkä missään tilanteessa oikeudenkäyntimenettelyyn, ja ne kunnioittavat täysimääräisesti oikeudellista ammattia harjoittavien työtä.

               Sitoumus nro 4
         Kaikki korruptioon liittyvät rikosoikeudenkäynnit käsitellään asianmukaisia oikeudellisia kanavia käyttäen, ja muut väitettyjä korruptiotapauksia tutkimaan mahdollisesti perustettavat elimet toimivat perustuslain puitteissa.
         C.   Ihmisoikeudet ja perusvapaudet

         Sitoumus nro 1
         Väliaikaishallitus toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen sitä, että kaikkien väitettyjen ihmisoikeusrikkomusten tutkinta tai käsittely tapahtuu Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus aikoo kumota poikkeustilamääräykset toukokuussa 2007 edellyttäen, etteivät kansallinen turvallisuus, yleinen järjestys ja yleinen turvallisuus ole uhattuina.
         Sitoumus nro 3
         Väliaikaishallitus sitoutuu varmistamaan, että Fidžin ihmisoikeuskomissio toimii täysin riippumattomasti ja perustuslain mukaisesti.
         Sitoumus nro 4
         Sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta kunnioitetaan täysimääräisesti niiden kaikissa muodoissa perustuslaissa säädetyn mukaisesti.
         D.   Sitoumusten noudattamisen seuranta

         Sitoumus nro 1
         Väliaikaishallitus sitoutuu käymään säännöllistä vuoropuhelua mahdollistaakseen edistymisen arvioinnin ja antaa EU:n ja EY:n viranomaisille ja edustajille mahdollisuuden tutustua rajoituksetta kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät ihmisoikeuksia, demokratian rauhanomaista palauttamista ja oikeusvaltion toteutumista Fidžillä koskeviin kysymyksiin.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus toimii täydessä yhteistyössä EU:n ja EY:n mahdollisesti tekemien, edistymistä arvioivien ja seuraavien tarkastuskäyntien aikana.
         Sitoumus nro 3
         Väliaikaishallitus toimittaa kertomuksen tilanteen edistymisestä Cotonoun sopimuksen olennaisten osien ja sitoumusten osalta joka kolmas kuukausi 30 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen.
         Tiettyjä kysymyksiä voidaan käsitellä tuloksellisesti vain pragmaattisella lähestymistavalla, jossa otetaan huomioon nykyinen tilanne ja tähdätään tulevaisuuteen.


Avis juridique important

|

31998D0746

98/746/EY: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen liitteisiin II ja III tehtävien, yleissopimuksen pysyvän komitean seitsemännessätoista kokouksessa päätettyjen muutosten hyväksymisestä yhteisön puolesta

Virallinen lehti nro L 358 , 31/12/1998 s. 0114 - 0114

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 21 päivänä joulukuuta 1998,Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen liitteisiin II ja III tehtävien, yleissopimuksen pysyvän komitean seitsemännessätoista kokouksessa päätettyjen muutosten hyväksymisestä yhteisön puolesta (98/746/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisö on päätöksen 82/72/ETY (3) nojalla Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen osapuoli,Strasbourgissa 1-5 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean seitsemännessätoista kokouksessa lisättiin yhteisön ratkaisevalla tuella neljä lajia yleissopimuksen liitteeseen II ja kaksikymmentäkaksi lajia yleissopimuksen liitteeseen III; komissio osallistui mainittuun kokoukseen yhteisön puolesta,luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (4) koskee kahta luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (5) kolmea näistä lajeista,yleissopimuksen 17 artiklan nojalla yleissopimuksen liitteisiin tehtävä muutos tulee voimaan kaikkien osapuolten alueella kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun pysyvä komitea on hyväksynyt muutoksen, lukuun ottamatta niitä osapuolia, jotka mainitun artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittavat vastustavansa muutosta, jayleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti yhteisön on hyväksyttävä yleissopimuksen liitteisiin II ja III pysyvän komitean seitsemännessätoista kokouksessa tehdyt muutokset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta seuraavien lajien lisääminen Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen liitteeseen II: Acipenser sturio, Puffinus yelkouan, Phalacrocorax aristotelis (Välimerellä), Valencia leutourneuxi sekä seuraavien lajien lisääminen samaan yleissopimuksen liitteeseen III: Hippospongia communis, Spongia agaricina, Spongia officinalis, Spongia zimocca, Antipathes sp. plur., Corallium rubrun, Paracentrotus lividus, Homarus gammarus, Maja squinado, Palinurus elephas, Scyllarides latus, Scyllarides pigmaeus, Scyllarus arctus, Epinephelus marginatus, Isurus oxyrinchus, Lamna nasus, Mobula mobular, Prionace glauca, Raja alba, Scioena umbra, Squatina squatina, Umbrina cirrosa (nämä 22 lajia Välimerellä).2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1998.Neuvoston puolestaM. BARTENSTEINPuheenjohtaja(1) EYVL C 116, 16.4.1998, s. 24(2) EYVL C 328, 26.10.1998, s. 81(3) EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1(4) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/49/EY (EYVL L 223, 13.8.1997, s. 9).(5) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/62/EY (EYVL L 305, 8.11.1997, s. 42).


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY, tehty 12 päivänä joulukuuta 2006 , Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013)

text:
               27.12.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 372/1

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1855/2006/EY,
   tehty 12 päivänä joulukuuta 2006,
   Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA

   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (1),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               On olennaisen tärkeää kannustaa kulttuuriyhteistyötä ja kulttuurivaihtoa Euroopan kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden kunnioittamiseksi ja edistämiseksi sekä parantaa Euroopan kansalaisten tietoisuutta Euroopan muista kulttuureista ja samanaikaisesti lisätä tietoisuutta heidän yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnöstään. Kulttuureja ja kieliä koskevan yhteistyön ja monimuotoisuuden edistäminen auttaakin osaltaan tekemään Euroopan kansalaisuudesta konkreettista todellisuutta kannustamalla Euroopan kansalaisia osallistumaan suoraan yhdentymisprosessiin.

               (2)

               Aktiivisella kulttuuripolitiikalla, jolla pyritään säilyttämään Euroopan kulttuurien monimuotoisuus ja edistämään sen yhteisiä kulttuurisia osatekijöitä ja yhteistä kulttuuriperintöä, voidaan parantaa Euroopan unionin näkyvyyttä sen ulkopuolella.

               (3)

               Kansalaisten täysi tuki Euroopan yhdentymiselle ja heidän täysipainoinen osallistumisensa siihen edellyttää, että kansalaisten yhteisiä kulttuuriarvoja ja kulttuurisia juuria korostetaan entistä enemmän olennaisena osana heidän identiteettiään ja kuulumistaan yhteiskuntaan, joka perustuu vapauteen, oikeudenmukaisuuteen, demokratiaan, ihmisarvon ja koskemattomuuden kunnioittamiseen, suvaitsevaisuuteen ja solidaarisuuteen, Euroopan unionin perusoikeuskirjaa täysin noudattaen.

               (4)

               On olennaisen tärkeää, että kulttuuriala edistää osaltaan Euroopan laajempaa poliittista kehitystä ja osallistuu siihen aktiivisesti. Kulttuuriala on itsessään tärkeä työllistäjä, ja lisäksi on olemassa selvä yhteys kulttuuri-investointien ja talouskehityksen välillä, mistä syystä on tärkeää vahvistaa kulttuuripolitiikkaa alueellisesti, kansallisesti ja Euroopan tasolla. Tämän vuoksi olisi lujitettava kulttuuriteollisuuden asemaa osana Lissabonin strategian mukaista kehitystä, sillä tällä teollisuudenalalla on yhä suurempi vaikutus Euroopan talouteen.

               (5)

               On myös tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja vahvistaa kaikenlaisen syrjinnän torjumista, rasismi ja muukalaisviha mukaan luettuina. Kulttuurin saavutettavuuden parantaminen voi toimia keinona torjua sosiaalista syrjäytymistä.

               (6)

               Perustamissopimuksen 3 artiklassa määrätään, että toteuttaessaan kyseisessä artiklassa tarkoitettua toimintaa yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.

               (7)

               Kulttuuriohjelmat Kaleidoskooppi, Ariane, Rafael ja Kulttuuri 2000, jotka perustettiin päätöksillä N:o 719/96/EY (3), N:o 2085/97/EY (4), N:o 2228/97/EY (5) ja N:o 508/2000/EY (6), ovat olleet myönteisiä vaiheita kulttuuria tukevien yhteisön toimien täytäntöönpanossa. Näin on saatu huomattavaa kokemusta, erityisesti näiden kulttuuriohjelmien arvioinnin avulla. Yhteisön kulttuuritoimintaa olisi järkeistettävä ja vahvistettava näiden arviointien tulosten, kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen ja unionin toimielinten viimeaikaisen työn pohjalta. On siis syytä perustaa ohjelma tätä tarkoitusta varten.

               (8)

               Unionin toimielimet ovat monissa yhteyksissä ilmaisseet kantansa aiheista, jotka liittyvät yhteisön kulttuuritoimintaan sekä kulttuuriyhteistyön haasteisiin: erityisesti neuvosto 25 päivänä kesäkuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa kulttuurialan eurooppalaista yhteistyötä koskevasta uudesta työsuunnitelmasta (7) ja 19 päivänä joulukuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa kulttuurialan eurooppalaista yhteistyötä koskevan työsuunnitelman täytäntöönpanosta (8), Euroopan parlamentti 5 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa kulttuuriyhteistyöstä Euroopan unionissa (9), 28 päivänä helmikuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisesta (10), 22 päivänä lokakuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa teatterin ja esittävien taiteiden merkityksestä ja dynamiikasta laajentuneessa Euroopan unionissa (11) ja 4 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa kulttuuriteollisuudesta (12) sekä alueiden komitea 9 päivänä lokakuuta 2003 antamassaan lausunnossa, joka koski Kulttuuri 2000 -ohjelman jatkamista.

               (9)

               Neuvosto on painottanut edellä mainituissa päätöslauselmissaan, että yhteisössä on omaksuttava johdonmukaisempi lähestymistapa kulttuuriin ja että eurooppalainen lisäarvo on eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön määrittävä tekijä ja yhteisön kulttuuritoiminnan yleinen edellytys.

               (10)

               Jotta Euroopan kansojen yhteisestä kulttuurialueesta tulisi todellisuutta, on tärkeää edistää kulttuurialan toimijoiden sekä taideteosten, kulttuuriesineiden ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta ja kannustaa vuoropuhelua ja kulttuurivaihtoa.

               (11)

               Neuvosto kulttuurialan työsuunnitelmasta (2005–2006) 16 päivänä marraskuuta 2004 antamissaan päätelmissä, Euroopan parlamentti kulttuuriteollisuudesta 4 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea Euroopan kulttuuriteollisuudesta 28 päivänä tammikuuta 2004 antamassaan lausunnossa ovat todenneet, että muun kuin audiovisuaalisen kulttuuriteollisuuden taloudellinen ja sosiaalinen erityislaatu on otettava aiempaa paremmin huomioon. Uudessa ohjelmassa olisi lisäksi otettava huomioon vuosina 2002–2004 tehdyt kulttuurialan yhteistyötä koskevat valmistelutoimet.

               (12)

               Tässä yhteydessä on syytä edistää yhteistyön lisäämistä kulttuurialan toimijoiden välillä kannustamalla näitä muodostamaan monivuotisia yhteistyöhankkeita, joiden avulla voidaan kehittää yhteisiä toimia, antaa tukea todellista eurooppalaista lisäarvoa tuottaville kohdennetuille toimille, tukea kulttuuritapahtumia, joilla on symbolinen merkitys, tukea eurooppalaisia kulttuuriyhteistyötä tekeviä organisaatioita, kannustaa tutkimusta, joka koskee Euroopan tasolla kiinnostavia aiheita, sekä kannustaa tiedon keruuta ja levitystä ja toimia, joiden tarkoituksena on maksimoida hankkeiden vaikutus eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön ja eurooppalaisen kulttuuripolitiikan kehittämisen alalla.

               (13)

               Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1622/2006/EY (13) soveltamiseksi olisi myönnettävä merkittävästi rahoitusta tälle eurooppalaisten keskuudessa hyvin näkyvälle tapahtumalle, joka osaltaan vahvistaa tunnetta kuulumisesta yhteiseen eurooppalaiseen kulttuurialueeseen. Tässä tapahtumassa päähuomio on kiinnitettävä rajatylittävään eurooppalaiseen kulttuuriyhteistyöhön.

               (14)

               Olisi annettava tukea sellaisten organisaatioiden toimintaan, jotka toimivat kulttuuriyhteistyön alalla Euroopan laajuisesti ja ovat siten eurooppalaisen kulttuurin lähettiläitä. Tätä tukea olisi annettava niiden kokemusten pohjalta, jotka Euroopan unioni on saanut yhteisön toimintaohjelmasta kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 792/2004/EY (14) soveltamisesta.

               (15)

               Ohjelman on sananvapauden periaatetta noudattaen edistettävä Euroopan unionin pyrkimyksiä kestävän kehityksen edistämiseksi ja kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi.

               (16)

               Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioiden ja ETA-sopimuksen tehneiden EFTA-maiden olisi voitava osallistua yhteisön ohjelmiin näiden maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

               (17)

               Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi asiakirjan ”Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”, jonka mukaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden olisi voitava osallistua yhteisön ohjelmiin yhteisön ja näiden maiden välillä tehtävien puitesopimusten pohjalta. Näiden maiden olisi voitava halutessaan ja budjettinäkökohtien ja poliittisten painopistealueiden salliessa osallistua ohjelmaan tai hyötyä rajoitetummasta yhteistyön muodosta lisämäärärahojen ja asianomaisten osapuolten välillä sovittavien erityisten menettelyjen pohjalta.

               (18)

               Ohjelman yhteydessä olisi myös voitava tehdä yhteistyötä muiden sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat allekirjoittaneet yhteisön kanssa kulttuuriosuuden sisältäviä sopimuksia, ja tätä varten on määriteltävä noudatettavat menettelyt.

               (19)

               Yhteisön toiminnan lisäarvon kasvattamiseksi on tarpeen varmistaa tämän päätöksen ja muiden asiaan liittyvien yhteisön politiikan alojen, toimien ja välineiden mukaisesti toteutettavien toimien johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yhteisön kulttuuri- ja koulutusalan toimien välisiin liittymäkohtiin ja toimiin, joilla edistetään parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja tiiviimpää yhteistyötä Euroopan tasolla.

               (20)

               Yhteisön tuen osalta olisi otettava huomioon kulttuurialan erityisluonne Euroopassa ja erityisesti huolehdittava siitä, että hallinnollisia ja rahoitukseen liittyviä menettelyjä yksinkertaistetaan mahdollisimman paljon ja että ne mukautetaan asetettuihin tavoitteisiin sekä kulttuurialan käytäntöihin ja kehitykseen.

               (21)

               Komission, jäsenvaltioiden ja kulttuurin yhteyspisteiden olisi pyrittävä edistämään pienten toimijoiden osallistumista monivuotisiin yhteistyöhankkeisiin sekä sellaisen toiminnan järjestämistä, jonka tarkoituksena on saattaa yhteen mahdollisia hankekumppaneita.

               (22)

               Ohjelmalla olisi koottava yhteen eri puolilta Eurooppaa peräisin olevien kulttuuritoimijoiden erityiset ominaisuudet ja asiantuntemus. Jos jonkin jäsenvaltion tai osallistuvan maan kulttuuritoimijoiden osallistumistaso on alhainen, komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittaessa toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi.

               (23)

               Komission ja jäsenvaltioiden yhteistyöllä olisi varmistettava tämän ohjelman jatkuva seuranta ja arviointi, jotta siihen voitaisiin tehdä tarkistuksia erityisesti toimenpiteiden täytäntöönpanon tärkeysjärjestyksen suhteen. Arviointiin olisi sisällyttävä ulkopuolisten, riippumattomien elinten suorittama arviointi.

               (24)

               Ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyissä olisi käytettävä erityisiä, mitattavissa ja saavutettavissa olevia, asianmukaisia ja aikataulusidonnaisia tavoitteita ja indikaattoreita.

               (25)

               Olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi ja kadonneiden tai väärin maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.

               (26)

               On suotavaa perustaa kulttuuriyhteistyötä varten yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, nimeltään Kulttuuri-ohjelma, 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyväksi kaudeksi.

               (27)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (15) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (28)

               Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (16) mukaisesti.

               (29)

               Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (17) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (18) mukaisesti.

               (30)

               Yhteisön toiminta täydentää kulttuuriyhteistyön alalla toteutettavia kansallisen ja alueellisen tason toimia. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli yhteiseen kulttuuriperintöömme perustuvan Euroopan kulttuurialueen edistämistä (kulttuurialan toimijoiden rajatylittävä liikkuvuus Euroopassa, taideteosten, kulttuuriesineiden ja kulttuuri- ja taidetuotteiden rajatylittävä levitys sekä kulttuurien välinen vuoropuhelu) niiden kansalliset rajat ylittävän luonteen vuoksi, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteenmukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

               (31)

               On syytä antaa siirtymäsäännöksiä, jotta varmistetaan ongelmaton siirtyminen toisaalta päätöksillä N:o 508/2000/EY ja N:o 792/2004/EY perustettujen ohjelmien ja toisaalta tällä päätöksellä perustetun ohjelman välillä,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Perustaminen ja kesto
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan Kulttuuri-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, joka on kaikille kulttuurialoille ja kaikenlaisille kulttuuritoimijoille avoin monivuotinen yhtenäinen ohjelma yhteisön kulttuuritoimia varten.
   2.   Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyvänä kautena.
   2 artikla
   Talousarvio
   1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi ovat 400 miljoonaa euroa.
   2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
   3 artikla
   Tavoitteet
   1.   Ohjelman yleistavoitteena on edistää eurooppalaisille yhteistä ja yhteiseen kulttuuriperintöön perustuvaa kulttuurialuetta kehittämällä ohjelmaan osallistuvien valtioiden luovien taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden ja kulttuurilaitosten välistä kulttuuriyhteistyötä, jotta edistettäisiin Euroopan kansalaisuuden kehittymistä. Ohjelmaan voivat osallistua muut kuin audiovisuaalisen alan kulttuuriteollisuuden toimijat, erityisesti pienet kulttuuriyritykset, jos ne toimivat voittoa tavoittelemattomana kulttuuritoimijana.
   2.   Ohjelman erityistavoitteina on:

               a)

               edistää kulttuurialan toimijoiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta;

               b)

               kannustaa teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää levittämistä;

               c)

               edistää kulttuurien välistä vuoropuhelua.

         4 artikla
   Toimintalinjat
   1.   Ohjelman tavoitteet pyritään toteuttamaan panemalla täytäntöön seuraavat toimet, sellaisina kuin ne kuvataan liitteessä:

               a)

               kulttuuritoimien tukeminen

                           —

                           monivuotiset yhteistyöhankkeet

                           —

                           yhteistyötoimet

                           —

                           erityistoimet

               b)

               kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukeminen

               c)

               analysoinnin, tiedon keruun ja levityksen tukeminen sekä sellaisten toimien tukeminen, joilla maksimoidaan hankkeiden vaikutus eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön ja eurooppalaisen kulttuuripolitiikan kehittämisen alalla.

         2.   Nämä toimet toteutetaan liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisesti.
   5 artikla
   Kolmansia maita koskevat säännökset
   1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:

               a)

               Euroopan talousalueeseen kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

               b)

               ehdokasmaat, joita varten on laadittu unioniin liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja menettelyjen mukaisesti;

               c)

               Länsi-Balkanin maat niiden menettelyjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella.

         Tässä kohdassa mainitut maat osallistuvat täysimääräisesti ohjelmaan, edellyttäen että vaaditut edellytykset täyttyvät ja lisämäärärahoja maksetaan.
   2.   Ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa kulttuuria koskevia lausekkeita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, lisämäärärahojen pohjalta ja sovittavien erityismenettelyjen mukaisesti.
   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut Länsi-Balkanin maat, jotka eivät halua osallistua täysimääräisesti ohjelmaan, voivat tehdä yhteistyötä ohjelman kanssa tässä kohdassa säädetyin edellytyksin.
   6 artikla
   Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
   Ohjelma mahdollistaa yhteistyön toimivaltaisten kulttuurialan kansainvälisten järjestöjen kanssa, kuten Unescon tai Euroopan neuvoston kanssa, yhteisrahoituksen pohjalta ja siten, että noudatetaan jokaisen toimielimen ja järjestön omia, 4 artiklassa lueteltujen toimien toteuttamista koskevia sääntöjä.
   7 artikla
   Täydentävyys muiden yhteisön välineiden kanssa
   Komissio varmistaa ohjelman niveltämisen yhteisön muihin toimenpiteisiin, erityisesti rakennerahastoihin liittyviin toimiin sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tutkimuksen, tietoyhteiskunnan, kansalaisuuden, nuorison, urheilun, kielten, sosiaalisen osallisuuden, EU:n ulkosuhteiden ja kaikenlaisen syrjinnän torjumisen alalla toteutettaviin toimiin.
   8 artikla
   Täytäntöönpano
   1.   Komissio varmistaa tämän ohjelman kohteena olevien yhteisön toimien täytäntöönpanon liitteen mukaisesti.
   2.   Seuraavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:

               a)

               vuotuinen työsuunnitelma, mukaan luettuna painopisteet, valintaperusteet ja -menettelyt;

               b)

               vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjelman eri toimien välillä;

               c)

               ohjelman seuranta- ja arviointitoimenpiteet;

               d)

               yhteisön antama rahoitustuki 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti: sen määrä, kesto, jakautuminen ja edunsaajat.

         3.   Kaikista muista tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   9 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa komitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
   3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
   10 artikla
   Kulttuurin yhteyspisteet
   1.   Liitteessä olevan I osan 3.1 kohdassa määritellyt kulttuurin yhteyspisteet toimivat täytäntöönpanoeliminä, jotka tiedottavat ohjelmasta kansallisella tasolla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohtaa ja 3 kohtaa noudattaen.
   2.   Kulttuurin yhteyspisteiden on noudatettava seuraavia periaatteita:

               a)

               Yhteyspisteellä on oltava riittävä henkilöstö, jolla on alan kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuva ammatti- ja kielitaito.

               b)

               Yhteyspisteellä on oltava soveltuvat tilat ja laitteet, erityisesti viestinnän ja tietotekniikan osalta.

               c)

               Yhteyspisteen on toimittava hallinnollisessa ympäristössä, joka mahdollistaa tehtävien asianmukaisen hoitamisen ja eturistiriitojen välttämisen.

         11 artikla
   Varainhoitosäännökset
   1.   Rahoitustuki annetaan avustusten muodossa oikeushenkilöille. Avustuksia voidaan tietyissä tapauksissa myöntää luonnollisille henkilöille varainhoitoasetuksen 114 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio voi myös myöntää luonnollisille tai oikeushenkilöille palkintoja ohjelman yhteydessä toteutetuista toimista tai hankkeista. Toimen luonteen perusteella voidaan sallia kiinteämääräisten summien maksaminen ja/tai yksikkökustannustaulukoiden käyttäminen.
   2.   Komissio voi tuensaajien ominaisuuksien ja toimien luonteen mukaan päättää tarvittaessa poikkeuksista sen tarkistamisessa, onko hakijalla riittävä ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun toimen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen.
   3.   Päätöksen N:o 1419/1999/EY nojalla nimettyjen Euroopan kulttuuripääkaupunkien tiettyihin yksittäistoimiin voidaan myöntää avustuksia tai palkintoja.
   12 artikla
   Vaikutus muihin yhteisön tavoitteisiin
   Ohjelma vahvistaa yhteisön laaja-alaisia tavoitteita, erityisesti

               a)

               edistämällä sananvapauden perusperiaatetta;

               b)

               kannustamalla ottamaan huomioon kestävän kehityksen edistämisen merkitys;

               c)

               pyrkimällä edistämään keskinäistä ymmärtämystä ja suvaitsevaisuutta Euroopan unionissa;

               d)

               edistämällä kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän poistamista.

         Erityistä huomiota kiinnitetään johdonmukaisuuteen ja keskinäiseen täydentävyyteen ohjelman sekä kolmansien maiden kanssa tehtävää kulttuuriyhteistyötä koskevien yhteisön politiikkojen välillä.
   13 artikla
   Seuranta ja arviointi
   1.   Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen seurannan ohjelmalle asetettujen tavoitteiden pohjalta. Seuranta- ja arviointiprosessin tulokset otetaan huomioon ohjelman täytäntöönpanossa.
   Seurantaan kuuluu 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen raporttien laadinta.
   Ohjelman yksittäisiä tavoitteita voidaan tarkistaa seurantaraporttien tulosten pohjalta perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
   2.   Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin.
   3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle:

               a)

               väliarvioinnin saaduista tuloksista ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010;

               b)

               tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011;

               c)

               jälkiarvioinnin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

         14 artikla
   Siirtymäsäännökset
   Toimia, jotka on aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 2006 päätösten N:o 508/2000/EY tai N:o 792/2004/EY nojalla, hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka kyseisten päätösten säännösten mukaisesti.
   Päätöksen N:o 508/2000/EY 5 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan tämän päätöksen 9 artiklassa tarkoitetulla komitealla.
   15 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 12. joulukuuta 2006.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORREL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. PEKKARINEN

      (1)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 65.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. lokakuuta 2005 (EUVL C 272 E, 9.11.2006, s. 233), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 18. heinäkuuta 2006 (EUVL C 238 E, 3.10.2006, s. 18), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 24. lokakuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 11. joulukuuta 2006.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 719/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, taide- ja kulttuuritoimintaa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta (Kaleidoskooppi) (EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20), päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 477/1999/EY (EYVL L 57, 5.3.1999, s. 2).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2085/97/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 1997, kirjan ja lukemisen alaa koskevasta kääntämisen kattavasta tukiohjelmasta (Ariane) (EYVL L 291, 24.10.1997, s. 26), päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 476/1999/EY (EYVL L 57, 5.3.1999, s. 1).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2228/97/EY, tehty 13 päivänä lokakuuta 1997, kulttuuriperintöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Rafael-ohjelma) (EYVL L 305, 8.11.1997, s. 31), päätös on kumottu päätöksellä N:o 508/2000/EY (EYVL L 63, 10.3.2000, s. 1).

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 508/2000/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta (EYVL L 63, 10.3.2000, s. 1), päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1).

      (7)  EYVL C 162, 6.7.2002, s. 5.

      (8)  EYVL C 13, 18.1.2003, s. 5.

      (9)  EYVL C 72 E, 21.3.2002, s. 142.

      (10)  EYVL C 293 E, 28.11.2002, s. 105.

      (11)  EUVL C 300 E, 11.12.2003, s. 156.

      (12)  EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

      (13)  EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.

      (14)  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 40.

      (15)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (16)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (17)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (18)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 (EUVL L 227, 19.8.2006, s. 3).

      LIITE
      I   TOIMIEN JA TAPAHTUMIEN KUVAUS
      1   Ensimmäinen toimintalohko: kulttuuritoimien tukeminen
      1.1   Monivuotiset yhteistyöhankkeet
      Ohjelmasta tuetaan pitkäjänteisiä ja rakenteellisia kulttuuriyhteistyöhankkeita kulttuurialan toimijoiden erityisominaisuuksien ja ammattitaidon saattamiseksi yhteen Euroopan laajuisesti. Tuen tarkoituksena on auttaa näitä yhteistyöhankkeita niiden käynnistys- ja organisointivaiheessa tai maantieteellisen laajentumisen vaiheessa. Hankkeita kannustetaan luomaan toiminnalleen kestävä perusta ja saavuttamaan rahoituksellinen riippumattomuus.
      Kuhunkin yhteistyöhankkeeseen kuuluu vähintään kuusi toimijaa kuudesta eri maasta, jotka osallistuvat ohjelmaan. Hankkeen tarkoituksena on koota yhteen joukko yhden tai usean alan toimijoita erilaisiin monivuotisiin toimiin, jotka voivat olla alakohtaisia tai monialaisia mutta joilla on oltava yhteinen tavoite.
      Kunkin yhteistyöhankkeen pyrkimyksenä on toteuttaa useita organisoituja ja monivuotisia kulttuuritoimia. Nämä toimet on pantava täytäntöön koko sinä aikana, jonka yhteisön rahoitus kestää. Toimilla on pyrittävä vähintään kahteen 3 artiklassa mainituista kolmesta erityistavoitteesta. Etusija annetaan niille yhteistyöhankkeille, jotka aikovat toteuttaa toimia, jotka vastaavat mainitussa artiklassa asetettuihin kolmeen erityistavoitteeseen.
      Yhteistyöhankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella varainhoitoasetuksen mukaisesti. Valinnan perusteina ovat muun muassa järjestäjäorganisaatioiden toiminta-alallaan osoittama asiantuntemus, näiden taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotetut toimet sekä näiden toimien laatu ja asianmukaisuus ohjelman yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty 3 artiklassa.
      Yhteistyöhankkeet on perustettava yhteistyösopimuksella eli yhteisellä asiakirjalla, jolla on oikeudellinen muoto jossakin osallistuvista maista ja jonka kaikki hankkeen järjestäjäorganisaatiot allekirjoittavat.
      Yhteisön tuki saa olla enintään 50 prosenttia hankkeen talousarviosta, ja se on luonteeltaan aleneva. Se saa olla enintään 500 000 euroa vuodessa yhteistyöhankkeiden kaikkien toimien osalta. Tämä tuki annetaan kaudeksi, joka kestää kolmesta viiteen vuotta.
      Ohjeellisena määränä noin 32 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin.
      1.2   Yhteistyötoimet
      Ohjelmasta tuetaan alakohtaista tai monialaista kulttuuriyhteistyötä eurooppalaisten toimijoiden välillä. Ohjelmassa painotetaan luovuutta ja innovaatioita. Erityisesti kannustetaan toimia, joiden tarkoituksena on tutkia yhteistyötapoja niiden kehittämiseksi pitkäjänteisesti.
      Kukin toimi on suunniteltava ja toteutettava yhteistyössä vähintään kolmen kulttuuritoimijan kanssa, jotka ovat kolmesta eri osallistujamaasta, olivatpa nämä toimijat yhden tai usean alan toimijoita.
      Toimet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella varainhoitoasetuksen mukaisesti. Valinnan perusteina ovat muun muassa järjestäjäorganisaatioiden toiminta-alallaan osoittama asiantuntemus, niiden taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotetut toimet sekä näiden toimien laatu ja asianmukaisuus ohjelman yleistavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty 3 artiklassa.
      Yhteisön tuki saa olla enintään 50 prosenttia hankkeen talousarviosta. Sen on oltava vähintään 50 000 ja enintään 200 000 euroa. Tämä tuki annetaan enintään 24 kuukauden ajaksi.
      Ehtoja, jotka koskevat tähän toimeen osallistuvien toimijoiden vähimmäismäärää, joka vaaditaan hankkeiden esittämiseksi, sekä yhteisön tuen vähimmäis- ja enimmäismääriä, voidaan mukauttaa kirjallisuuden kääntämisen erityistarpeiden huomioimiseksi.
      Ohjeellisena määränä noin 29 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin.
      1.3   Erityistoimet
      Ohjelmasta tuetaan myös erityistoimia. Nämä toimet ovat erityistoimia sikäli, että niiden on oltava laajuudeltaan ja kattavuudeltaan merkittäviä, niillä on oltava laaja vaikutuspiiri Euroopan kansojen keskuudessa ja niiden on edistettävä tietoisuutta kuulumisesta samaan yhteisöön ja lisättävä tietoa jäsenvaltioiden kulttuurisesta monimuotoisuudesta sekä edistettävä kulttuurienvälistä ja kansainvälistä vuoropuhelua. Erityistoimilla on pyrittävä vähintään kahteen 3 artiklassa mainituista kolmesta erityistavoitteesta.
      Erityistoimien on lisäksi edistettävä yhteisön kulttuuritoiminnan näkyvyyden lisäämistä sekä Euroopan unionin alueella että sen ulkopuolella. Niillä on myös lisättävä maailmanlaajuisesti tietoisuutta Euroopan kulttuurin rikkaudesta ja monimuotoisuudesta.
      Lisäksi annetaan merkittävää tukea ”Euroopan kulttuuripääkaupungeille”, jotta autettaisiin sellaisten toimien toteutusta, jotka lisäävät näkyvyyttä Euroopan tasolla ja kansalliset rajat ylittävää kulttuuriyhteistyötä Euroopassa.
      Erityistoimina voidaan tukea myös palkintojen jakamista, silloin kun niillä tuodaan näkyviin taiteilijoita, teoksia tai kulttuuri- tai taidetuotteita, tehdään heitä tai niitä tunnetuksi kansallisten rajojen ulkopuolella ja edistetään näin liikkuvuutta ja vaihtoa.
      Tämäntyyppistä tukea voidaan myös antaa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettaville yhteistyötoimille, joista säädetään 5 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklassa.
      Edellä mainitut esimerkit eivät muodosta tyhjentävää luetteloa toimista, joita voidaan tukea tästä ohjelman toimintalohkosta.
      Erityistoimien yksityiskohtaiset valintasäännöt riippuvat asianomaisesta toimesta. Rahoitus myönnetään ehdotuspyyntöjen ja tarjouspyyntöjen perusteella, paitsi niissä tapauksissa, jotka kuuluvat varainhoitoasetuksen 54 ja 168 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi otetaan huomioon toiminnan asianmukaisuus ohjelman yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty tämän päätöksen 3 artiklassa.
      Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia hankkeen talousarviosta.
      Ohjeellisena määränä noin 16 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin.
      2   Toinen toimintalohko: tuki kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille
      Tämä tuki annetaan toiminta-avustuksena, joka on tarkoitettu sellaisen organisaation pysyvään toimintaohjelmaan liittyvien kulujen osarahoitukseen, joka pyrkii yleistä eurooppalaista etua koskevaan tavoitteeseen kulttuurialalla tai tavoitteeseen, joka on unionin tätä alaa koskevan politiikan mukainen.
      Nämä avustukset on tarkoitus myöntää vuosittaisten ehdotuspyyntöjen perusteella.
      Ohjeellisena määränä noin 10 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän toimintalohkoon.
      Tukea voidaan antaa elimille, jotka toimivat kulttuuriyhteistyön hyväksi yhdellä tai usealla seuraavista tavoista:

                  —

                  huolehtimalla edustustehtävistä yhteisön tasolla,

                  —

                  keräämällä ja levittämällä tietoa, jolla helpotetaan yhteisön kulttuuriyhteistyötä Euroopan laajuisesti,

                  —

                  luomalla Euroopan laajuisia verkostoja kulttuuritoimijoille,

                  —

                  osallistumalla kulttuuriyhteistyöhankkeiden toteutukseen tai toimimalla eurooppalaisen kulttuurin lähettiläinä.

            Näillä organisaatioilla on oltava todellinen eurooppalainen ulottuvuus. Sen vuoksi niiden on harjoitettava toimintaansa Euroopan tasolla, yksin tai erilaisten koordinoitujen järjestöjen muodossa, ja niiden rakenteella (kirjatut jäsenet) ja toiminnalla on voitava olla vaikutus Euroopan unionin tasolla tai niiden on katettava vähintään seitsemän eurooppalaista maata.
      Tämä toimintalohko on avoin päätöksen N:o 792/2004/EY liitteessä I olevan 2 osan nojalla tuetuille organisaatioille sekä kaikille muille kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille edellyttäen, että ne täyttävät tämän päätöksen 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja noudattavat tämän päätöksen ehtoja.
      Tällaisten toiminta-avustusten edunsaajaorganisaatiot valitaan ehdotuspyynnön perusteella. Valinta perustuu organisaatioiden toimintaohjelman asianmukaisuuteen 3 artiklassa mainittujen erityistavoitteiden kannalta.
      Tämän toimintalohkon mukaisesti myönnetty toiminta-avustus saa olla enintään 80 prosenttia organisaation tukikelpoisista kustannuksista sinä vuotena, jolle avustus myönnetään.
      3   Kolmas toimintalohko: analysoinnin ja tiedon keruun ja levityksen sekä hankkeiden vaikutuksen maksimoimisen tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla
      Ohjeellisena määränä noin 5 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän toimintalohkoon.
      3.1   Kulttuurin yhteyspisteiden tukeminen
      Jotta ohjelmaa koskevia tietoja levitettäisiin kohdennetusti, tehokkaasti ja käytännönläheisesti, ohjelmasta tuetaan kulttuurin yhteyspisteitä. Nämä kansallisella tasolla toimivat elimet perustetaan vapaaehtoisuuden pohjalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 39 artiklan mukaisesti.
      Kulttuurin yhteyspisteiden tehtävänä on:

                  —

                  tehdä ohjelmaa tunnetuksi,

                  —

                  helpottaa osallistumista ohjelmaan ja rohkaista mahdollisimman monia kulttuurialan ammattilaisia ja toimijoita osallistumaan sen toimiin jakamalla tietoa tehokkaasti ja kehittämällä asianmukaisia keskinäisiä verkottumiseen liittyviä aloitteita,

                  —

                  pitää yllä tehokkaita yhteyksiä jäsenvaltioiden kulttuurialalle tukea myöntävien instituutioiden kanssa edistäen näin ohjelman toimien ja kansallisten tukitoimenpiteiden keskinäistä täydentävyyttä,

                  —

                  huolehtia tarvittaessa tiedotuksesta, joka koskee muita yhteisön kulttuurihankkeita tukevia ohjelmia.

            3.2   Analysointiin liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla
      Ohjelmasta tuetaan tutkimusten tekemistä ja analysointiin liittyvää työtä eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön ja eurooppalaisen kulttuuripolitiikan kehittämisen alalla. Tuen tarkoituksena on lisätä tietojen määrää ja laatua Euroopan tasolla tehtävää kulttuuriyhteistyötä koskevien vertailukelpoisten tietojen ja analyysin kehittämiseksi, erityisesti siltä osin kuin on kyse luovien taiteilijoiden ja kulttuurialan toimijoiden liikkuvuudesta, taideteosten ja taide- ja kulttuurituotteiden levityksestä sekä kulttuurien välisestä vuoropuhelusta.
      Tästä toimintalohkosta voidaan tukea tutkimuksia ja analysointityötä, joilla lisätään rajatylittävän eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön tuntemusta ja luodaan sen menestykselle suotuisa toimintaympäristö. Erityisesti kannustetaan hankkeita, joiden tarkoituksena on kerätä ja analysoida tilastotietoja.
      3.3   Tiedon keruun ja levityksen sekä hankkeiden vaikutuksen maksimoimisen tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla
      Ohjelmasta tuetaan tiedon keruuta ja levitystä sekä toimia, joiden tarkoituksena on maksimoida hankkeiden vaikutus ja jotka toteutetaan kehittämällä Internetissä toimiva väline, joka on kohdennettu vastaamaan kulttuurialan ammattihenkilöiden tarpeita rajatylittävän eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön alalla.
      Tämän välineen avulla olisi voitava vaihtaa kokemuksia ja hyviä käytänteitä ja levittää ohjelmaa sekä rajatylittävää eurooppalaista kulttuuriyhteistyötä laajasti koskevaa tietoa.
      II   OHJELMAN HALLINNOINTI
      Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös sellaiset kulut, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistaviin toimenpiteisiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin ja tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan kattaa tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoliikenneverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita kuluja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen apuun, jota komissio tarvitsee ohjelman hallinnoinnissa.
      III   VALVONTA JA TARKASTUKSET
      Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti valittujen hankkeiden osalta otetaan käyttöön otoksiin perustuva tarkastusjärjestelmä.
      Avustuksen saaja säilyttää komission saatavilla kaikki tositteet menotapahtumista viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saaja valvoo, että tarvittaessa myös tositteet, joita sen kumppanit tai jäsenet mahdollisesti säilyttävät, annetaan komission saataville.
      Komissiolla on oikeus suorittaa avustuksen käyttöä koskeva tarkastus. Tarkastuksen toteuttaa joko suoraan komission henkilöstö tai mikä tahansa komission valitsema pätevä ulkopuolinen organisaatio. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana sekä viiden vuoden kuluessa avustuksen loppumaksun suorittamisesta. Komissio voi näiden tarkastusten tulosten perusteella tarvittaessa tehdä päätöksiä varojen takaisinperinnästä.
      Komission henkilöstöllä sekä komission valtuuttamilla ulkopuolisilla henkilöillä on pääsy avustuksen saajan tiloihin sekä oikeus saada kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita he tarvitsevat näiden tarkastusten toimittamiseksi.
      Tilintarkastustuomioistuimella sekä Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on samat oikeudet kuin komissiolla, erityisesti oikeus päästä avustuksen saajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin.
      Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksia ja muita väärinkäytöksiä vastaan komissio voi suorittaa itse paikalla tarkastuksia tämän ohjelman puitteissa neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (1) mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa OLAF Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (2) mukaisesti.
      IV   TIEDOTUS- JA VIESTINTÄTOIMET SEKÄ TOIMET, JOIDEN TARKOITUKSENA ON MAKSIMOIDA HANKKEIDEN VAIKUTUS
      1   Komissio
      Komissio voi järjestää seminaareja, symposiumeja ja kokouksia ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi ja toteuttaa soveltuvia tiedotus-, mainos-, levitys- sekä muita toimia, joiden tarkoituksena on maksimoida hankkeiden vaikutus, ja ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. Tällaiset toimet voidaan rahoittaa avustuksin tai sopimusmenettelyin tai komissio voi järjestää ja rahoittaa ne suoraan.
      2   Yhteyspisteet
      Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät vapaaehtoisuuden pohjalta ohjelman täytäntöönpanoa koskevien hyödyllisten tietojen vaihdon ja vahvistavat sitä kulttuurin yhteyspisteiden välityksellä, jotka toimivat täytäntöönpanoeliminä kansallisella tasolla, varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti.
      3   Jäsenvaltiot
      Rajoittamatta perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamista jäsenvaltiot voivat tarvittaessa perustaa tukijärjestelmiä kulttuurialan toimijoiden liikkuvuutta varten, jos heidän osallistumisensa ohjelmaan on vähäistä. Tätä tukea voidaan antaa kulttuurialan toimijoiden matka-avustuksina kansalliset rajat ylittävien kulttuurihankkeiden valmisteluvaiheen helpottamiseksi.
      V   BUDJETTIVAROJEN JAKAUTUMINEN
      Ohjelman vuotuisten budjettivarojen ohjeellinen jakautuminen

                  Prosenttia budjetista

                  Toimintalohko 1 (tuki hankkeille)

                  noin 77 %

                              —

                              monivuotiset yhteistyöhankkeet

                  noin 32 %

                              —

                              yhteistyötoimet

                  noin 29 %

                              —

                              erityistoimet

                  noin 16 %

                  Toimintalohko 2 (tuki kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille)

                  noin 10 %

                  Toimintalohko 3 (tuki tiedon analysoinnille, keruulle ja levitykselle)

                  noin 5 %

                  Toimintamenot yhteensä

                  noin 92 %

                  Ohjelman hallinnointi

                  noin 8 %

            Prosenttiluvut ovat ohjeellisia ja 9 artiklassa tarkoitetun komitean muutettavissa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

         (1)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

         (2)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.


title: 2006/215/EY: Komission päätös, tehty  15 päivänä maaliskuuta 2006 , korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta i2010-strategian täytäntöönpanoa ja kehittämistä koskevan neuvonnan antamiseksi Euroopan komissiolle

text:
               17.3.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 80/74

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 15 päivänä maaliskuuta 2006,
   korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta i2010-strategian täytäntöönpanoa ja kehittämistä koskevan neuvonnan antamiseksi Euroopan komissiolle
   (2006/215/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission tiedonannon ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (jäljempänä ’i2010-aloite’) (1) päätelmien mukaan komissio laajentaa ja vahvistaa sidosryhmien kanssa käytävää vuoropuhelua sekä käsittelee tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyviä kysymyksiä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti avoimen koordinointimenetelmän avulla. Tästä syystä komissio saattaa tarvita ohjausta ja asiantuntemusta sellaiselta neuvoa-antavalta elimeltä, joka koostuu TVT-politiikkaan erikoistuneista jäsenvaltioiden virkamiehistä.

               (2)

               Ryhmän on edistettävä osaltaan i2010-aloitteen tehokasta täytäntöönpanoa.

               (3)

               Ryhmän on koostuttava jäsenvaltioiden korkean tason edustajista ja oltava avoin liittymässä olevista maista ja ETA-maista tuleville tarkkailijoille.

               (4)

               Sen vuoksi on perustettava i2010-aloitetta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä ja määritettävä yksityiskohtaisesti sen tehtävät ja rakenne,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Komissio perustaa ”i2010-aloitetta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän”, jäljempänä ’ryhmä’.
   2 artikla
   Tehtävä
   Komissio voi kuulla ryhmää kaikista kysymyksistä, jotka liittyvät i2010-strategian toteuttamiseen.
   Ryhmän tehtävänä on

               —

               keskustella TVT-politiikan strategisista kysymyksistä i2010-aloitteen yhteydessä ja laajemmin Lissabonin strategian yhteydessä, arvioida i2010-aloitteen tehokkuutta sekä esittää näkemyksiä ja antaa neuvontaa i2010-toimien mahdollisesta parantamisesta ja mukauttamisesta i2010-aloitteen täytäntöönpanon seurannan ja politiikan kehittymisen pohjalta,

               —

               tarjota foorumi strategisille keskusteluille ja kokemustenvaihdolle, joihin komission kaikki yksiköt osallistuvat, ja

               —

               vaihtaa näkemyksiä kansallisiin uudistusohjelmiin liittyvistä kysymyksistä i2010-aloitteen kattamilla aloilla Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen.

         3 artikla
   Kokoonpano – nimeäminen
   1.   Ryhmä koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja komissiosta. Jäsenvaltioiden edustajien mukana voi seurata muita virkamiehiä, joilla on käsiteltävän asian erityistietämystä, tämän kuitenkaan rajoittamatta kokouskulujen korvaamista koskevien säännösten soveltamista. Edustajien on oltava korkean tason virkamiehiä, jotka hoitavat tietoyhteiskuntaan liittyviä asioita kansallisella tasolla ja pystyvät varmistamaan asianmukaisen koordinoinnin niiden kansallisten viranomaisten välillä, jotka toimivat i2010-strategian kattamilla eri aloilla.
   2.   Komissio voi sallia ETA-maista ja liittymässä olevista maista tulevien tarkkailijoiden osallistumisen ryhmän kokouksiin. Tarkkailijat nimetään edellä 1 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.
   3.   Jäsenvaltioiden, ETA-maiden ja liittymässä olevien maiden on ilmoitettava komissiolle nimeämiensä henkilöiden nimet ja yhteystiedot sekä mahdolliset myöhemmät muutokset.
   4.   Nimettyjen jäsenten nimet julkaistaan i2010-aloitetta koskevalla verkkosivulla (www.europa.eu.int/i2010). Tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosasto ajantasaistaa jäsenluetteloa aina, kun se saa jäsenvaltiolta ilmoituksen muutoksesta.
   4 artikla
   Toiminta
   1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komissio.
   2.   Komissio voi ryhmää kuultuaan perustaa alaryhmiä tutkimaan erityiskysymyksiä ryhmän asettamien ehtojen mukaisesti. Alaryhmät lakkautetaan heti kun ne ovat täyttäneet tehtävänsä.
   3.   Komissio voi kutsua asiantuntijoita tai tarkkailijoita, joilla on käsiteltävän asian erityistietämystä, osallistumaan ryhmän tai alaryhmän työhön, jos tämä on hyödyllistä ja/tai tarpeen.
   4.   Tietoja, jotka on saatu ryhmän tai alaryhmän toimintaan osallistumisen kautta, ei saa paljastaa, jos komissio on ilmoittanut tietojen liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
   5.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä työjärjestyksen mallin (2) pohjalta.
   6.   Komissio voi julkistaa ryhmän laatimia yhteenvetoja, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja.
   5 artikla
   Kokouskulut
   Komissio korvaa komissiossa voimassa olevien määräysten mukaisesti ryhmän toimintaan liittyvät ryhmän ja alaryhmien jäsenten sekä asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matka- ja tarvittaessa oleskelukustannukset. Jäsenet eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   Kokouskulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamista koskevassa menettelyssä asianomaiselle yksikölle myönnettyjen määrärahojen puitteissa.
   6 artikla
   Voimaantulo
   Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2010. Komissio päättää ennen kyseistä päivää päätöksen voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2006.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2005) 229 lopullinen.

      (2)  Liite III asiakirjassa SEC(2005) 1004, annettu 27.7.2005.


title: 2010/589/EU: Neuvoston päätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010 , Fidžin tasavallan kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2007/641/EY muuttamisesta ja soveltamisjakson jatkamisesta

text:
               2.10.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 260/10

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,
   Fidžin tasavallan kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2007/641/EY muuttamisesta ja soveltamisjakson jatkamisesta
   (2010/589/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan,
   ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 (1) allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) muutetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 96 artiklan,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen sisäisen sopimuksen (3) AKT–EU-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (4), jäljempänä ’kehitysyhteistyöväline’, ja erityisesti sen 37 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Fidžin tasavallan kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehty neuvoston päätös 2007/641/EY (5) hyväksyttiin aiheellisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi sen jälkeen, kun AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklassa tarkoitettuja arvoja oli rikottu.

               (2)

               Näitä toimenpiteitä on jatkettu neuvoston päätöksellä 2009/735/EY (6) ja sen jälkeen neuvoston päätöksellä 2010/208/EU (7), koska Fidžin tasavalta ei ole tähän mennessä pannut täytäntöön AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisia osia ja kehitysyhteistyövälinettä koskevia keskeisiä sitoumuksiaan, minkä lisäksi viimeaikainen kehitys on eräiden sitoumusten osalta ollut selvästi taantuva.

               (3)

               Päätöksellä 2007/641/EY käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamisaika päättyy 1 päivänä lokakuuta 2010. On asianmukaista jatkaa sen voimassaoloaikaa, ja aiheellisten toimenpiteiden sisältöä olisi tämän mukaisesti päivitettävä teknisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2007/641/EY seuraavasti:

               1)

               Korvataan 3 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2011. Sitä tarkastellaan säännöllisesti uudelleen vähintään kuuden kuukauden välein.”

               2)

               Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

         2 artikla
   Tämän päätöksen liitteessä oleva kirje osoitetaan Fidžin tasavallalle.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. PEETERS

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

      (4)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (5)  EUVL L 260, 5.10.2007, s. 15.

      (6)  EUVL L 262, 6.10.2009, s. 43.

      (7)  EUVL L 89, 9.4.2010, s. 7.

      LIITE

         KIRJELUONNOS

      Hänen Ylhäisyytensä Ratu Epeli NAILATIKAU
      Fidžin tasavallan presidentti
      Suva
      Fidžin tasavalta
      Teidän Ylhäisyytenne
      Euroopan unioni (EU) antaa suuren merkityksen AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklan määräyksille. AKT–EU-kumppanuus perustuu ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen, mitkä muodostavat AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaiset osat ja ovat suhteidemme perusta.
      EU:n neuvosto tuomitsi 11 päivänä joulukuuta 2006 Fidžin sotilasvallankaappauksen.
      Koska Fidžillä 5 päivänä joulukuuta 2006 tapahtunut sotilasvallankaappaus rikkoi AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa mainittuja olennaisia osia, EU kutsui Fidžin tasavallan (Fidži) sopimuksen 96 artiklan perusteella AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisiin neuvotteluihin, jotta tilannetta voitaisiin tutkia perusteellisesti ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä sen korjaamiseksi.
      Neuvottelujen virallinen osuus alkoi Brysselissä 18 päivänä huhtikuuta 2007. EU piti myönteisenä, että väliaikaishallitus vahvisti tuolloin joukon jäljempänä lueteltuja ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyviä sitoumuksia ja ehdotti myönteisiä toimia niiden täytäntöön panemiseksi.
      Sittemmin ja varsinkin huhtikuussa 2009 maan kehityksessä on valitettavasti ollut joukko takaiskuja, mikä tarkoittaa, että Fidži on rikkonut useita antamiaan sitoumuksia. Tämä koskee etenkin perustuslain kumoamista, hyvin huomattavaa viivettä parlamenttivaalien järjestämisessä sekä ihmisoikeusrikkomuksia. Vaikka sitoumusten täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti, suurin osa niistä on edelleen erittäin merkityksellisiä Fidžin nykytilanteessa, ja ne on siksi liitetty tähän kirjeeseen. Koska Fidži on yksipuolisesti päättänyt rikkoa eräitä keskeisiä sitoumuksia, Fidži on menettänyt kehitysyhteistyön määrärahoja.
      EU ilmaisee kuitenkin AKT–EU-kumppanuussopimuksen perustana olevan kumppanuuden hengessä olevansa valmis aloittamaan uudet viralliset neuvottelut heti, kun on todellisia mahdollisuuksia saattaa ne myönteiseen päätökseen. Väliaikaishallituksen pääministeri esitti 1 päivänä heinäkuuta 2009 etenemissuunnitelman uudistusten täytäntöönpanemiseksi ja demokratian palauttamiseksi. EU on valmis aloittamaan etenemissuunnitelmaa koskevan vuoropuhelun ja harkitsemaan uusien neuvottelujen käymistä sen pohjalta. Tämän mukaisesti EU on päättänyt jatkaa Fidžiin soveltamiensa aiheellisten toimenpiteiden voimassaoloa luodakseen mahdollisuuden uusille neuvotteluille. Vaikka osa aiheellisista toimenpiteistä ei ole enää ajankohtaisia, EU pitää niiden yksipuolisen ajan tasalle saattamisen sijaan parempana jatkaa uusien neuvottelumahdollisuuksien kartoittamista Fidžin kanssa. Tästä syystä on erityisen tärkeää, että väliaikaishallitus sitoutuu käymään kansallisen tason poliittista vuoropuhelua kaikkien osapuolten kanssa ja suhtautumaan joustavasti etenemissuunnitelmaa koskevaan aikatauluun. Vaikka EU:n kanta perustuu nyt ja tulevaisuudessa AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisille osille ja perusperiaatteille etenkin vuoropuhelun käymisellä olevan keskeisen aseman ja keskinäisten velvoitteiden noudattamisen osalta, EU korostaa, ettei sillä ole ennakkonäkemystä tulevien neuvottelujen tuloksesta.
      Jos uudet neuvottelut johtavat siihen, että Fidži antaa merkittäviä sitoumuksia, EU on valmis tarkastelemaan aiheellisia toimenpiteitä uudelleen varhennetusti ja myönteisessä hengessä. Jos taas Fidžin tilanne ei parane, maa menettää kehitysyhteistyövaroja edelleen. EU perustaa erityisesti tulevat sokeripöytäkirjan maiden liitännäistoimenpiteitä ja kymmenettä Euroopan kehitysrahaston (EKR) maaohjelmaa koskevat päätöksensä Fidžin osalta arvioon, jonka se tekee perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa tapahtuneesta edistyksestä.
      Siihen asti, kun uudet neuvottelut on käyty, EU kehottaa Fidžiä jatkamaan ja tehostamaan poliittista vuoropuhelua.
      Aiheelliset toimenpiteet ovat seuraavat:

                  —

                  humanitaarista apua sekä kansalaisyhteiskunnalle tarkoitettua suoraa tukea voidaan jatkaa;

                  —

                  käynnissä olevia, erityisesti kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:stä rahoitettavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa;

                  —

                  demokratiaan paluuta helpottavia ja hallintotapaa parantavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa, paitsi jos olosuhteet ovat hyvin poikkeukselliset;

                  —

                  sokerialan uudistusta koskevien vuoden 2006 liitännäistoimenpiteiden toteuttamista voidaan jatkaa. Fidži allekirjoitti rahoitussopimuksen teknisellä tasolla 19 päivänä kesäkuuta 2007. Huomattakoon, että rahoitussopimukseen sisältyy soveltamatta jättämistä koskeva ehto;

                  —

                  sokerialan uudistuksen liitännäistoimenpiteitä vuosiksi 2011–2013 koskevan monivuotisen maaohjelman ja sen allekirjoittamisen valmistelua voidaan jatkaa;

                  —

                  kymmenennen EKR:n maakohtainen strategia-asiakirja ja maaohjelma alustavine määrärahoineen voidaan viimeistellä, allekirjoittaa teknisellä tasolla ja panna täytäntöön, ja kannustinerä, jonka suuruus on enimmillään 25 prosenttia kyseisistä määrärahoista, voidaan myöntää edellyttäen, että ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta koskevista sitoumuksista pidetään kiinni. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että väliaikaishallitus pitää perustuslain voimassa, että oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, että 6 päivänä syyskuuta 2007 uudelleen käyttöön otetut poikkeustilamääräykset kumotaan mahdollisimman pian, että kaikki väitetyt ihmisoikeusrikkomukset tutkitaan ja käsitellään Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla ja että väliaikaishallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja;

                  —

                  vuoden 2007 sokerimäärärahaa ei myönnetty;

                  —

                  vuoden 2008 sokerimäärärahan ehdoksi oli asetettu, että on näyttöä vaalien valmistelun uskottavasta ja aikataulun mukaisesta etenemisestä sovittujen sitoumusten mukaisesti ja erityisesti siltä osin kun oli kyse väestölaskennasta, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelystä ja vaaliuudistuksen toteuttamisesta perustuslain mukaisesti. Lisäksi oli toteutettava toimenpiteitä keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamiseksi muun muassa nimeämällä vaalivalvoja 30 päivään syyskuuta 2007 mennessä perustuslain mukaisesti. Fidži menetti vuoden 2008 sokerimäärärahan 31 päivänä joulukuuta 2009;

                  —

                  vuoden 2009 sokerimääräraha peruttiin toukokuussa 2009, koska väliaikaishallitus päätti lykätä parlamenttivaaleja syyskuulle 2014;

                  —

                  vuoden 2010 määräraha peruttiin ennen 1 päivää toukokuuta 2010, koska demokraattisen prosessin jatkamisessa ei ollut edistytty. Koska sokerialan tilanne on kriittinen, komissio siirsi kuitenkin osan määrärahasta käytettäväksi suoriin avustuksiin, joita hallinnoi keskitetysti Suvassa oleva EU:n edustusto ja joita ei kanavoida viranomaisten kautta. Avustukset kohdistettiin sokerintuotannosta suoraan riippuvaiselle väestönosalle kielteisten sosiaalisten seurausten vähentämiseksi. EU:n lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjien olisi vahvistettava tällaisen tuen antaminen;

                  —

                  tässä kirjeessä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi voidaan harkita lisätukea keskeisten sitoumusten valmistelutyötä ja täytäntöönpanoa, etenkin vaalien valmisteluja ja/tai toimittamista varten;

                  —

                  alueellinen yhteistyö ja Fidžin osallistuminen siihen säilyvät ennallaan;

                  —

                  yhteistyötä Euroopan investointipankin ja yritysten kehittämiskeskuksen kanssa voidaan jatkaa edellyttäen, että annetut sitoumukset pannaan täytäntöön aikataulun mukaisesti.

            Sitoumusten noudattamista seurataan liitteessä esitettyjen säännöllistä vuoropuhelua, tarkastuskäyntien yhteydessä tehtävää yhteistyötä ja raportointia koskevien sitoumusten mukaisesti.
      Lisäksi EU odottaa Fidžin tekevän täysimääräistä yhteistyötä Tyynenmeren saarten foorumin kanssa, kun pannaan täytäntöön arvovaltaisten henkilöiden ryhmän suosituksia sellaisina kuin foorumin ulkoministerit hyväksyivät ne kokouksessaan Vanuatulla 16 päivänä maaliskuuta 2007.
      EU jatkaa Fidžin tilanteen tiivistä seuraamista. Fidžin kanssa käydään AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla vahvistettua poliittista vuoropuhelua tavoitteena varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen, demokratian palauttaminen ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen, kunnes molemmat osapuolet toteavat, että vahvistettu vuoropuhelu on täyttänyt tarkoituksensa.
      Jos väliaikaishallitus hidastaa annettujen sitoumusten täytäntöönpanoa, keskeyttää sen tai perääntyy sitoumuksista, EU pidättää itselleen oikeuden mukauttaa aiheellisia toimenpiteitä.
      EU painottaa, että Fidžille sen yhteistyössä EU:n kanssa kuuluvat etuoikeudet riippuvat AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisten osien ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä tarkoitettujen arvojen kunnioittamisesta. Jotta EU vakuuttuisi siitä, että väliaikaishallitus on täysin valmis täyttämään antamansa sitoumukset, niiden täytäntöönpanossa on edistyttävä merkittävästi jo varhaisessa vaiheessa.
      Kunnioittavasti

         Tehty Brysselissä

               Komission puolesta

            …

               Neuvoston puolesta

            …

         LIITTEEN LIITE

            FIDŽIN TASAVALLAN KANSSA SOVITUT SITOUMUKSET

         A.   Demokratian periaatteiden kunnioittaminen

         Sitoumus nro 1
         Vapaat ja rehelliset parlamenttivaalit järjestetään 24 kuukauden kuluessa 1 päivästä maaliskuuta 2007 edellyttäen, että ne ovat Tyynenmeren saarten foorumin sihteeristön nimeämien riippumattomien tarkastajien suorittaman arvioinnin päätelmien mukaiset. Vaaleihin johtavia prosesseja valvotaan, mukautetaan ja tarkistetaan tarvittaessa yhdessä sovittujen arviointiperusteiden mukaan. Tämä merkitsee erityisesti, että

                     —

                     väliaikaishallitus vahvistaa 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä aikataulun, jossa esitetään päivämäärät uusien parlamenttivaalien valmistelujen eri vaiheiden päätökseen saattamiselle;

                     —

                     aikataulussa määritetään väestölaskennan, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelyn ja vaaliuudistuksen ajankohdat;

                     —

                     vaalipiirien rajojen määrittely ja vaaliuudistus toteutetaan perustuslain mukaisesti;

                     —

                     keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin kuuluu vaalivalvojan nimittäminen 30 päivään syyskuuta 2007 mennessä perustuslain mukaisesti;

                     —

                     varapresidentti nimitetään perustuslain mukaisesti.

               Sitoumus nro 2
         Lainsäädäntöön sekä vero- ja muuhun politiikkaan liittyviä merkittäviä aloitteita ja muutoksia hyväksyessään väliaikaishallitus ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan ja muiden merkittävien sidosryhmien kanssa käydyt keskustelut.
         B.   Oikeusvaltioperiaate

         Sitoumus nro 1
         Väliaikainen hallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus pitää voimassa vuoden 1997 perustuslain ja takaa perustuslaillisten instituutioiden, kuten Fidžin ihmisoikeuskomission, julkisen palvelun komission ja perustuslaillisten elinten komission normaalin ja riippumattoman toiminnan. Suuren heimopäälliköiden neuvoston huomattava itsenäisyys säilytetään ja sen toimintaa jatketaan.
         Sitoumus nro 3
         Oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, se saa työskennellä vapaasti, ja kaikki asianosaiset noudattavat sen päätöksiä. Erityisesti

                     —

                     väliaikaishallitus sitoutuu nimittämään perustuslain 138 pykälän: n 3 momentissa tarkoitetun tuomioistuimen 15 päivään heinäkuuta 2007 mennessä;

                     —

                     vastedes tuomarit nimitetään ja erotetaan tiukasti perustuslain säännösten ja menettelysääntöjen mukaisesti;

                     —

                     asevoimat, poliisi tai väliaikaishallitus eivät puutu millään tavalla oikeudenkäyntimenettelyyn, ja ne kunnioittavat täysimääräisesti oikeusalan toimijoiden työtä.

               Sitoumus nro 4
         Kaikki korruptioon liittyvät rikosasiat käsitellään asianmukaisia oikeudellisia kanavia käyttäen, ja muut väitettyjä korruptiotapauksia tutkimaan mahdollisesti perustettavat elimet toimivat perustuslain puitteissa.
         C.   Ihmisoikeudet ja perusvapaudet

         Sitoumus nro 1
         Väliaikaishallitus toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen sitä, että kaikkien väitettyjen ihmisoikeusrikkomusten tutkinta tai käsittely tapahtuu Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus kumoaa poikkeustilamääräykset toukokuussa 2007 edellyttäen, etteivät kansallinen turvallisuus, yleinen järjestys ja yleinen turvallisuus ole uhattuina.
         Sitoumus nro 3
         Väliaikaishallitus sitoutuu huolehtimaan siitä, että Fidžin ihmisoikeuskomissio toimii täysin riippumattomasti ja perustuslain mukaisesti.
         Sitoumus nro 4
         Sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta kunnioitetaan täysimääräisesti niiden kaikissa muodoissa perustuslaissa säädetyn mukaisesti.
         D.   Sitoumusten noudattamisen seuranta

         Sitoumus nro 1
         Väliaikaishallitus sitoutuu käymään säännöllistä vuoropuhelua mahdollistaakseen edistymisen arvioinnin ja antaa EU:n ja EY:n viranomaisille ja edustajille mahdollisuuden tutustua rajoituksetta kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät ihmisoikeuksia, demokratian rauhanomaista palauttamista ja oikeusvaltion toteutumista Fidžillä koskeviin kysymyksiin.
         Sitoumus nro 2
         Väliaikaishallitus tekee täyttä yhteistyötä EU:n ja EY:n mahdollisesti tekemien, edistymistä arvioivien ja seuraavien tarkastuskäyntien aikana.
         Sitoumus nro 3
         Väliaikaishallitus raportoi tilanteen edistymisestä Cotonoun sopimuksen olennaisten osien ja sitoumusten osalta toimittamalla kertomuksen joka kolmas kuukausi 30 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen.
         Tiettyjä kysymyksiä voidaan käsitellä tuloksellisesti vain pragmaattisella lähestymistavalla, jossa otetaan huomioon nykyinen tilanne ja tähdätään tulevaisuuteen.


Avis juridique important

|

31998D0401(02)

Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 1998, ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean jäsenten nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 099 , 01/04/1998 s. 0004 - 0007

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 16 päivänä maaliskuuta 1998,ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean jäsenten nimeämisestä (98/C 99/03)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan,ottaa huomioon yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista 2 päivänä huhtikuuta 1963 annetun neuvoston päätöksen (1) ja erityisesti sen neljännen periaatteen,ottaa huomioon ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä 18 päivänä joulukuuta 1963 annetun neuvoston päätöksen (2), jota on muutettu 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetulla päätöksellä (3),ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten neuvostolle esittämät ehdokasluettelot,sekä katsoo, ettäneuvosto on 2 päivänä kesäkuuta 1995 tekemällään päätöksellä (4) nimennyt ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 2 päivästä kesäkuuta 1995 1 päivään kesäkuuta 1997, jaon aiheellista nimetä ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet kahden vuoden toimikaudeksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Nimetään seuraavat henkilöt ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi jäseniksi ja varajäseniksi 16 päivänä maaliskuuta 1998 alkavaksi ja 15 päivänä maaliskuuta 2000 päättyväksi toimikaudeksi:I. >TAULUKON PAIKKA>II. >TAULUKON PAIKKA>III. >TAULUKON PAIKKA>2 artikla Tämä päätös julkaistaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3 artikla Espanjan työntekijäjärjestöjen edustajien nimeämisestä päätetään myöhemmin.Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 1998.Neuvoston puolestaJ. CUNNINGHAMPuheenjohtaja(1) EYVL 63, 20.4.1963, s. 1338/63.(2) EYVL 190, 30.12.1963, s. 3090/63.(3) EYVL L 91, 12.4.1968, s. 26.(4) EYVL C 164, 30.6.1995, s. 2.