title: Komission päätös (EU) 2016/286, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta N:o SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), jonka Italia on pannut täytäntöön Carbosulcis S.p.A:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               4.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 59/1

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/286,
   annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,
   valtiontuesta N:o SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), jonka Italia on pannut täytäntöön Carbosulcis S.p.A:n hyväksi

         (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan,
   ottaa huomioon kilpailukyvyttömien kivihiilikaivosten sulkemisen helpottamiseksi annettavasta valtiontuesta 10 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/787/EU (1),
   on edellä mainittujen säännösten mukaisesti kehottanut (2) asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottanut nämä huomautukset huomioon,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Komissio sai kantelun vastaanotettuaan tietää Italian myöntäneen valtiontukea kaivostuotantoa harjoittavalle Carbosulcis S.p.A:lle, jäljempänä ’Carbosulcis’, lain 80/2005 (3) 11 §:n 14 momentin nojalla. Kyseinen laki koskee taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen toimintasuunnitelmaan liittyviä kiireellisiä toimenpiteitä. Komissio pyysi 6 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (ja 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä muistutuskirjeellä) lisätietoja, jotka toimitettiin 25 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 22 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin kahdella 15 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti tietoja myös 28 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

               (2)

               Komissio pyysi täsmennyksiä tietoihin 8 päivänä syyskuuta 2008 ja 17 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä, joihin lähetettiin muistutuskirjeet 6 päivänä lokakuuta 2009 ja 21 päivänä tammikuuta 2010. Pyydetyt tiedot toimitettiin 3 päivänä marraskuuta 2008 ja 6 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.

               (3)

               Italian viranomaisten kanssa pidettiin kokoukset 19 päivänä syyskuuta 2010 ja 30 päivänä maaliskuuta 2011.

               (4)

               Komissio pyysi 21 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja, jotka toimitettiin 18 päivänä marraskuuta ja 23 päivänä marraskuuta 2010 sekä 10 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

               (5)

               Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Carbosulcisille myönnettyä tukea.

               (6)

               Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (4). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

               (7)

               Italia esitti huomautuksensa 21 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Kaikki komission saamat kolmansien osapuolten huomautukset olivat Carbosulcisin työntekijöiden esittämiä. Komissio toimitti kolmansien osapuolten huomautukset 18 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä edelleen Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Huomautuksia ei esitetty.

               (8)

               Komissio ja Italian viranomaiset järjestivät vuonna 2013 useita kokouksia sekä tiedonvaihtoa, ja lopulta Italia toimitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä kaivoksen sulkemista koskevan lopullisen suunnitelman, jäljempänä ’sulkemissuunnitelma’ tai ’suunnitelma’, neuvoston päätöksen mukaisesti. Suunnitelmaa muutettiin 17 päivänä heinäkuuta 2014.

               (9)

               Italian viranomaiset ovat korostaneet, että päätös tuesta Carbosulcisin hallinnoiman Nuraxi Figus -kaivoksen toiminnan hallitun ja peruuttamattoman lopettamisen rahoittamiseen, jäljempänä ’tukitoimenpide’ tai ’toimenpide’, on tehtävä kiireellisesti. Sulkemissuunnitelma on nimittäin pantava pikaisesti täytäntöön, jotta voidaan varmistaa kaivoksen kontrolloitu ja turvallinen sulkeminen ja rajoittaa samalla alueella syntyneitä sosiaalisia jännitteitä. Näin ollen tässä päätöksessä pitäydytään arvioimaan edellä 8 kohdassa kuvattua tukitoimenpidettä.

               (10)

               Italia ilmoitti 2 päivänä syyskuuta 2014, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja asetuksen N:o 1 (5) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään italiankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä.

         2.   SULKEMISSUUNNITELMAN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

               (11)

               Carbosulcis on ainoa Italiassa toimiva yritys, joka käyttää Sardiniassa sijaitsevan Sulcis-Iglesienten alueen Nuraxi Figus -kaivoksesta saatavaa kivihiiltä. Nuraxi Figus on Italian ainoa toimiva kivihiilikaivos ja ainoa kivihiiliallas. Siinä on vain yksi tuotantoyksikkö. Yrityksen tuotteet voidaan myydä ainoastaan kansallisilla markkinoilla sähköntuotantoa varten (6). Carbosulcisin koko tuotannon ostaa lähellä sijaitseva Portovesmen lämpövoimala. Sulcisin kivihiilen keskimääräinen alempi lämpöarvo on 5 100 kcal/kg, keskimääräinen rikkipitoisuus 6,5 prosenttia ja keskimääräinen tuhkapitoisuus 15 prosenttia. Näin ollen se on heikkolaatuista ja sen lämpöarvo on matala.

               (12)

               Kaivos perustettiin alun perin osaksi integroitua hanketta, jossa oli tarkoitus louhia kivihiiltä ja tuottaa sähköä rakennettavaksi tarkoitetussa uudessa kivihiilivoimalaitoksessa. Hanke kuitenkin viivästyi. Vuodesta 1996 lähtien kaivosta käytettiin väliaikaisesti, kun odotettiin Sardinian alueen myöntämää yhdistettyä toimilupaa, jota ei lopulta koskaan myönnetty.

               (13)

               Italian viranomaisten mukaan Italia päätti hylätä alkuperäisen integroidun hankkeen lopullisesti ja sulkea kaivoksen sulkemissuunnitelman mukaisesti. Kaivoksen toiminta on 1. tammikuuta 2011 lähtien rajattu lähinnä vähimmäistuotannon ylläpitämiseen ja kaivoksen turvallisuuden varmistavien huoltotöiden toteuttamiseen. Näillä toiminnoilla valmistellaan sulkemissuunnitelman täytäntöönpanoa. Sulkemissuunnitelmassa vahvistetaan, että tuettu kivihiilikaivostoiminta lopetetaan vuoden 2018 loppuun mennessä ja että kaivoksen käytöstäpoistoa koskevat turvallisuustoimenpiteet saatetaan päätökseen vuoden 2027 loppuun mennessä.

               (14)

               Italia korosti, että Sulcis-Iglesienten alueen taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erityisen heikko, sillä alueen työttömyysaste on muuta maata korkeampi. Huhut kaivoksen mahdollisesta äkillisestä sulkemisesta ovat jo aiheuttaneet vakavia sosiaalisia jännitteitä, jotka ovat kärjistyneet [protesteiksi ja] mielenosoituksiksi.

         2.1   Oikeusperusta ja tuen myöntävä viranomainen

               (15)

               Tukitoimenpiteen oikeusperusta oli laki N:o 99/2009 ja Sardinian autonomisen alueen neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2013 antama päätöslauselma N:o 53/75. Tukitoimenpiteen myöntävät viranomaiset ovat Sardinian alue ja taloudellisen kehityksen ministeri.

         2.2   Sulkemissuunnitelma

               (16)

               Kaivos on sulkemissuunnitelman mukaisesti tarkoitus poistaa käytöstä kolmessa vaiheessa: 1) saatetaan päätökseen kivihiilen louhinta paneelista W3 longwall-menetelmän mukaisesti, turvataan avausperät ja suoritetaan muut työt maanalaisten työmaiden jatkuvan turvallisuuden takaamiseksi; 2) kannustetaan eläköitymiseen ja hyödynnetään paneeleita shortwall-menetelmän mukaisesti; 3) saatetaan paneelien hyödyntäminen päätökseen ja vähennetään tuotantotasoja, myönnetään lisää eläköitymiskannusteita sekä toteutetaan lisätoimia henkilökunnan auttamiseksi uuden työpaikan haussa.

               (17)

               Kauppahiiltä tuotettiin vuonna 2011 kaikkiaan 63 059 tonnia. Vuonna 2018 tuotannon odotetaan olevan vain 30 000 tonnia.

               (18)

               Tukitoimenpiteen tarkoituksena on helpottaa kaivoksen sulkemista vuoteen 2018 mennessä ja kattaa tämänhetkiset, vuosia 2011–2018 koskevat, tuotantotappiot, jotka johtuvat kaivoksen käytöstä neuvoston päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Toimenpiteellä on lisäksi tarkoitus kattaa poikkeukselliset kustannukset, joita kaivoksen lopullisesta sulkemisesta aiheutuu.

               (19)

               Suunnitelman tavoitteena on asteittainen käytöstäpoistaminen sosiaalisesti kestävällä tavalla. Italia katsoo kyseisen lähestymistavan perusteella, että kaivos voidaan sulkea aikaisintaan vuonna 2018. Henkilöstöä vähennetään vähitellen 467:stä (vuonna 2011) 119:ään (vuonna 2018). Vanhemmille työntekijöille myönnetään eläköitymiskannusteita. Nuoremman henkilöstön työllistymisen tueksi tarvitaan lisätoimenpiteitä.

               (20)

               Vuoden 2018 lopussa jäljellä olevia työntekijöitä tarvitaan toteuttamaan turvallisuuteen ja ympäristön ennallistamiseen liittyviä tehtäviä, jotka aloitetaan alueellisten ympäristövaikutusten arvioinnin valmistuttua ja joiden odotetaan jatkuvan vuoteen 2027. Kaivostoiminnan päätyttyä maanalainen kaivoslaitteisto tuodaan ylös ja hylätyt tunnelit täytetään läheisestä Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla.

               (21)

               Työntekijöiden, jotka sulkemissuunnitelman täytäntöönpanon aikana menettävät työpaikkansa kivihiilikaivosalalla, on löydettävä uusi työpaikka. Tätä varten suunnitelmassa määrätään sellaisten työvoimapolitiikkojen hyväksymisestä, joilla edistetään työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja helpotetaan siirtymistä muille toimialoille.

               (22)

               Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta.

               (23)

               Töiden kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu, ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tämän arvioidaan kestävän noin kuusi vuotta.

               (24)

               Lisäksi maanpäällisten alueiden ympäristö saatetaan ennalleen. Ennallistaminen kattaa rikastushiekka-altaiden sinetöinnin, jätevedenkäsittelyjärjestelmän rakentamisen ja kotoperäisten kasvien istuttamisen.

         2.3   Tukikelpoiset kustannukset, tuen muoto ja tuen määrä

               (25)

               Tukitoimenpiteen puitteissa tukea myönnetään nykyisten tuotantokustannusten ja suljettavan kivihiilikaivoksen tulojen positiivisen eron (tuotantotappiot) kattamiseen. Tuella on lisäksi tarkoitus kattaa sellaiset kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon (poikkeukselliset kustannukset). Tuotantotappioiden kattamiseen myönnettävällä tuella on tarkoitus kattaa vuosien 2011 ja 2018 välillä syntyvät kustannukset, ja sen maksaminen päättyy tuotannon päättyessä vuonna 2018.

               (26)

               On ehdotettu, että tuki myönnettäisiin suorana avustuksena ja että se jakaantuisi seuraavasti:

                           a)

                           Tuotantotappioiden kattamiseen on jo myönnetty tai myönnetään kaudella 2011–2018 kaikkiaan 213 126 607 euroa. Tuotantokustannuksina voidaan ottaa huomioon seuraavat kustannukset: toimintakustannukset (myös energia, arvon aleneminen ja kuljetuskustannukset) ja henkilöstökustannukset, sellaisina kuin ne yksilöidään liitteessä I, sekä (kustannusten) rahoitus- ja talousennusteet.

                              Taulukko 1

                                       2011

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       2015

                                       2016

                                       2017

                                       2018

                                       Tuotantokustannukset

                                       61 761 625

                                       62 253 732

                                       40 516 662

                                       36 714 704

                                       27 313 944

                                       24 753 204

                                       17 686 600

                                       15 207 600

                                       Tulot

                                       4 582 000

                                       12 912 702

                                       6 251 329

                                       4 709 016

                                       3 474 216

                                       2 898 428

                                       3 951 360

                                       1 481 760

                                       Tuotantokustannusten ja tulojen ero

                                       57 179 625

                                       49 341 030

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                                       Neuvoston päätöksen 3 artiklaan perustuva tuki

                                       55 000 000

                                       18 700 000

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                           b)

                           Tukitoimenpiteen mukaan poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen tarkoitettua tukea tarvitaan vuoden 2018 jälkeen vuoteen 2027 saakka. Tukitoimenpiteessä ehdotetaan suorien avustusten myöntämistä seuraaville poikkeuksellisten kustannusten luokille:

         i.   Työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset

               (27)

               Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu irtisanoutumiskannusteita: sulkemissuunnitelman mukaan sellaisille työntekijöille maksetaan kahden vuoden palkka, jotka jäävät eläkkeelle, vaikka olosuhteet mahdollistaisivat palveluksessa pysymisen, tai jotka päättävät perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä osallistuttuaan uudelleenkoulutukseen ja työllistymisohjelmiin.

               (28)

               Tukitoimenpiteen mukaisesti ehdotetaan, että tämäntyyppistä tukea myönnettäisiin kaudella 2013–2027 enintään 45,5 miljoonaa euroa. Enimmäismäärä täyttyisi, jos kaikki ne ylimääräiset henkilöstön jäsenet, jotka eivät voisi jatkaa tehtävässään eläköitymiseen asti, päättäisivät perustaa yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä. Jos kaikki kyseiset henkilöstön jäsenet työllistyisivät muihin tehtäviin, tuen määrä olisi 30 miljoonaa euroa.

         ii.   Kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta

               (29)

               Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan d alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu sellaisen henkilöstön uudelleenkoulutus, joka on jäänyt tai jää työttömäksi kivihiiliteollisuudesta.

               (30)

               Vuoden kestävän uudelleenkoulutusohjelman mukaisesti tällaiset työntekijät voidaan työllistää uudelleen ensisijaisesti vaihtoehtoisiin tehtäviin Carbosulcisin alueella ja/tai aiempien kaivos- ja teollisuusalueiden siivoamista koskeviin ympäristötehtäviin. Vaihtoehtoisesti he voivat perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä, jolloin he saavat työsuhteen päättämiseen liittyvän bonuksen, joka vastaa kahden vuoden palkkaa. Koulutuksia järjestetään seuraavasti:

                           a)

                           vuonna 2016 (62 työntekijälle)

                           b)

                           vuonna 2019 (54 työntekijälle)

                           c)

                           vuonna 2028 (35 työntekijälle).

               (31)

               Kivihiiliteollisuudesta työttömäksi jäävän henkilöstön koulutuksen odotetaan maksavan kaikkiaan noin 11,5 miljoonaa euroa.

               (32)

               Näihin kustannuksiin kuuluvat työntekijöiden palkat koulutusvuoden ajalta (yhteensä noin 8,1 miljoonaa euroa) sekä koulutuksen kustannukset (noin 3,4 miljoonaa euroa).

         iii.   Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset

               (33)

               Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu kaivoksen käyttöä vuosina 2019–2026 koskevan toimiluvan maksu, joka on yhteensä noin 800 000 euroa.

         iv.   Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet

               (34)

               Kun tuotanto kaivoksessa päättyy, on toteutettava turvallisuustoimia, kuten suljettava kaivoksen louhintarinta ja kuljetettava pois kaivostoiminnassa aiemmin käytetyt koneet. Italian viranomaisten mukaan seuraavat yksityiskohtaiset turvallisuusvaatimukset ovat olennaisia kaivoksen hylkäämiseen liittyvissä toimissa: maanalaisten koneiden, laitteistojen ja turvallisuuslaitteiden tuominen maanpinnalle; kaivoksen tuulettaminen haitallisten kaasujen laimentamiseksi ja poistamiseksi; vedenpoistopumppauksen ylläpitäminen; ja hylättyjen tunneleiden täyttäminen Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla.

               (35)

               Italia arvioi, että kaudella 2014–2026 tarvitaan lisäksi vielä 28 miljoonaa euroa kaivoksen sulkemiseen liittyviä muita turvallisuustoimia koskevien kertaluontoisten kustannusten kattamiseen.

               (36)

               Niiden vuosien aikana, joina laitteistoja tuodaan maanpinnalle ja hylätyt tunnelit täytetään tuhkalla, syntyy henkilöstökulujen lisäksi myös muita kuluja esimerkiksi tuuletus- ja pumppauslaitteiden vaatimasta sähköstä sekä töiden toteuttamisen edellyttämien palveluiden ja materiaalien hankinnasta.

               (37)

               Italian viranomaisten mukaan laitteistojen hakemista maan alta ja tunneleiden sinetöimistä täyttämällä ne tuhkalla ei voida aloittaa ennen vuotta 2018, sillä henkilöstö ja laitteisto ovat vielä varattuina kivihiilikaivostoiminnassa. Lisäksi tuhkan käyttäminen tunneleiden sinetöimiseen edellyttää ennakkohyväksyntää.

               (38)

               Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta. Laitteistoihin voi kuulua esimerkiksi seuraavia:

                           a)

                           hihnakuljettimet: hihnaa on purettava ja tuotava maanpinnalle noin 5 kilometriä;

                           b)

                           putkistot: putkia on purettava ja tuotava maanpinnalle yli 30 kilometriä;

                           c)

                           kymmeniä kilometrejä sähkö- ja puhelinlinjoja, sähköasemia, muuntajia, katkaisijoita jne.;

                           d)

                           vanhat laitteistot, jotka ovat vielä varastoituina tunneleissa.

               (39)

               Suunnitelman toteuttamisen kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tunneleiden täyttämisprosessi jaetaan seuraaviin vaiheisiin:

                           a)

                           tarpeettomiksi käyneiden vanhojen laitteistojen, kuten hylättyjen koneiden, sähkölinjojen, putkistojen jne., poistaminen;

                           b)

                           tuhkan ja veden muodostaman laastin maan alle pumppaamiseen tarvittavan välineistön (putkistot, paineenpoistojärjestelmät, äänijärjestelmä ja paineenseurantajärjestelmä) asentaminen;

                           c)

                           seinien rakentaminen pitämään lietettä paikallaan ja rajaamaan täytettäviä alueita;

                           d)

                           ilmanvaihtojärjestelmän valmisteleminen paineistetun tuuletuksen varmistamiseksi sen jälkeen, kun normaali ilmanvaihto katkeaa tunnelin täyttämisen myötä;

                           e)

                           pumppauslaitteen valmisteleminen maan alle pumpattavan laastin sekoittamiseen ja pumppaamiseen;

                           f)

                           tunnelin jokaisen osion täyttäminen valmistelemisen jälkeen;

                           g)

                           seuraavan osion täyttämisen valmistelu sen jälkeen, kun liete on kuivunut.

               (40)

               Alustavien arvioiden mukaan voi olla mahdollista täyttää noin 7 000 metriä noin 20 neliömetrin laajuista tunnelia, johon mahtuisi näin ollen arviolta 140 000 kuutiometriä lietettä. Liete muodostuu Portovesmen lämpövoimalasta saadusta tuhkasta, joka on sekoitettu veteen niin, että sekoitus on riittävän juoksevaa pumpattavaksi. Sekoitusta pumpataan maan alle noin 500 kuutiometriä eli yhden tunneliosion verran viikossa. Laitteesta voi pumpata enintään noin 80 kuutiometriä tunnissa (m3/h), joten yhden vuoron aikana voi täyttää pumppaamalla enintään yhden tunneliosion. Seuraavina neljänä päivänä putkisto siirretään takaisin, jotta voidaan vaihtaa täyttöaukkoa, huoltaa maanpäällistä välineistöä ja tutkia, paljonko lietettä tarvitaan seuraavan tunneliosion täyttämiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisena työpäivänä voidaan siirtää maan alle keskimäärin 100 kuutiometriä lietettä. Näin ollen on arvioitu, että tunnelien sinetöinti täyttämällä ne tuhkalla vie noin kuusi vuotta:
               140 000 m3 / 100 m3 työpäivää kohti = 1 400 työpäivää = 6 vuotta.

               (41)

               Tunnelien sinetöimisestä täyttämällä ne lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla syntyy seuraavia ympäristöhyötyjä:

                           a)

                           tarvitaan vähemmän ulkoilmakaatopaikkoja vaarattomia erityisjätteitä varten;

                           b)

                           ehkäistään kaivospalot tunneleissa;

                           c)

                           korjataan sellaisen kaivosveden happamuus, jonka kanssa tuhka on kosketuksissa (tuhkan kalsiumoksidipitoisuus on yli 35 prosenttia);

                           d)

                           vähennetään romahtamisen todennäköisyyttä.

               (42)

               Tunnelien täyttäminen tuhkalla tuottaa myös tuloja, mikä auttaa vähentämään tarvittavaa tukimäärää. Jätteiden hävittämisestä saatavat tulot on jo otettu huomioon ja vähennetty tarvittavan tuen määrästä neuvoston päätöksen 4 artiklan mukaisesti, kuten liitteessä 2 osoitetaan.

               (43)

               Tämän budjettikohdan todellisten kulujen arvioidaan olevan noin 40 miljoonaa euroa.

               (44)

               Tunnelien täyttämisestä lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla pitäisi syntyä noin 12 miljoonaa euroa tuloja, mikä vähentäisi näin ollen neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan g alakohdan mukaisen tuen tarpeen noin 28 miljoonaan euroon.

         v.   Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä

               (45)

               Maanpäällisten alueiden ympäristövahinkojen korjaamiseen kuuluu rikastushiekka-altaiden sinetöinti sekä hylkykivikasojen ja kaikkien muiden sellaisten maa-alueiden ennallistaminen, joihin kaivostoiminta on vaikuttanut.

               (46)

               Alueiden kattamiseen ja uudistamiseen käytetään kivihiilen käsittelyssä käytettyjä reagoimattomia materiaaleja, joiden päälle levitetään pintamaata.

               (47)

               Kun alueen morfologinen ennallistaminen on saatu valmiiksi, rakennetaan jätevedenkäsittelyjärjestelmät.

               (48)

               Osa kaivokselta vapautuneista alueista otetaan teollisuuden käyttöön esimerkiksi aurinkosähkölaitteistoa varten ja osa palautetaan luonnon tilaan istuttamalla kotoperäisiä kasveja.

               (49)

               Muita entisellä kaivosalueella tehtäviä maanpäällisiä töitä ovat olemassa olevan rakennusperinnön kunnostaminen ja turvaaminen.

               (50)

               Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdan mukainen tuki on kaudella 2014–2026 noin 8,7 miljoonaa euroa.

         vi.   Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta

               (51)

               Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan l alakohdan mukaisiin kustannuksiin, jotka ovat arviolta 25,8 miljoonaa euroa, kuuluu se osuus omaisuuseristä tehtävistä poistoista, jota kaivoksen sulkemisen vuoksi ei voitu tehdä tavallisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

         2.4   Suunnitelma toimenpiteistä, joilla vähennetään kivihiilen tuotannon ympäristövaikutuksia

               (52)

               Italia on laatinut suunnitelman toimenpiteistä, joilla on tarkoitus pienentää ympäristövaikutuksia, joita syntyy kivihiilen tuotannosta siinä tuotantoyksikössä, jolle sulkemistuki myönnetään.

               (53)

               Kivihiilen ympäristövaikutusten pienentämiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutetaan uusiutuvan energian ja kivihiilen rikinpoiston aloilla.

               (54)

               Suunnitelmaan sisältyy kaksi uusiutuvaa energiaa koskevaa hanketta. Ensimmäinen uusiutuvan energian järjestelmä kattaa neljä tuulimyllyä, joiden kokonaisteho on 12 MW. Toinen järjestelmä koostuu aurinkovoimalasta, joka kattaa 10 hehtaarin alueen ja jonka kokonaisteho on noin 4 MWp. Nämä sijoitetaan kaivoksen alueelle.

               (55)

               Carbosulcisilla on patentti menetelmään, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä uuttamalla. Prosessin sivutuotteena syntyy humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa.

               (56)

               Italia aikookin toteuttaa toimenpiteitä kehittääkseen ensin kokeiluna ja myöhemmin teollisessa mittakaavassa prosessin, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä siten, että samalla syntyy humushappoja. Jos prosessista saadaan odotettuja tuloksia ja se tuottaa jo kaivoksen asteittaisen käytöstä poistamisen aikana positiivisen käyttökatteen, voi olla mahdollista vähentää läheisessä Portovesmen lämpövoimalassa käytettävän kivihiilen rikkipitoisuutta.

               (57)

               Koska hanke on vielä alkuvaiheessa, rikin poistamisesta syntyviä ympäristöhyötyjä voidaan Italian mukaan arvioida tällä hetkellä vasta laadullisesti muttei vielä määrällisesti, koska ne liittyvät kahteen tekijään, joita on arvioitava prosessin pilottivaiheen aikana. Ympäristöhyödyt liittyvät pääasiassa seuraaviin tekijöihin, jotka koskevat runsasrikkisiä kivihiiliä:

                           a)

                           uuttamisprosessin pitäisi vähentää kivihiilen rikkipitoisuutta noin 30 prosenttia, mikä puolestaan vähentää rikin oksidien päästöjä ilmakehään, kun kivihiiltä poltetaan lämpövoimalassa;

                           b)

                           rikinpoistoprosessi tuottaa sivutuotteena humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa lannoitteina ja maanparannusaineina. Hiilidioksidin talteenotto maan orgaanista ainesta käyttämällä on yksi hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC 2007) luetteloimista mahdollisista toimenpiteistä, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ilmakehään.

               (58)

               Italian viranomaisten mukaan tällaisen toiminnan määrällistä vaikutusta Nuraxi Figus -kaivoksessa harjoitetun kivihiilentuotannon ympäristövaikutusten pienentämiseen voidaan arvioida, kun täytäntöönpanon kokeiluvaihe on saatu päätökseen.

         3.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

   3.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

               (59)

               Toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle, b) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, c) toimenpide on valikoiva ja d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua EU:ssa.

               (60)

               Yrityksiä suositaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos niille aiheutuu sellaista taloudellista etua, jota ne eivät markkinaolosuhteissa muutoin saisi. Carbosulcis on toimenpiteen ainoa tuensaaja ja se saa (ja on jo saanut) valtion varoista tukea, joka siirretään suoraan valtion ja Sardinian alueen talousarviosta sen toimintatappioiden korvaamiseksi sekä sosiaalisten ja turvallisuuskustannusten kattamiseksi, mikä on taloudellista etua. Kivihiilen markkinat ovat täysin avoimet kilpailulle. Näin ollen valtion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa tuensaajan asemaa suhteessa sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin ja saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan.

               (61)

               Sen vuoksi komissio katsoo, että yrityksen hyväksi myönnetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         3.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

               (62)

               Italia pani osan toimenpiteestä täytäntöön ilman ennakkoilmoitusta ja näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

         3.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

               (63)

               Komissio on arvioinut tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille neuvoston päätöksen perusteella. Päätöksessä asetetaan perusteet tarkasteltavana olevan valtiontuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

               (64)

               Nuraxi Figus -kaivoksessa tuotettu kivihiili kuuluu neuvoston päätöksen 1 artiklan a alakohdan määritelmän piiriin. Määritelmän mukaan kivihiilellä tarkoitetaan luokkiin A ja B kuuluvan, korkean, keskitason ja alhaisen laatuluokan kivihiiltä siten kuin ne on määritelty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä.

               (65)

               Neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”tuki saa kattaa yksinomaan sähköntuotantoon, lämmön ja sähkön yhteistuotantoon, koksintuotantoon sekä terästeollisuuden masuunien polttoaineeksi tarkoitettuun kivihiileen liittyvät kustannukset siltä osin kuin kivihiili käytetään unionissa”. Carbosulcisin tuottamaa kivihiiltä käytetään paikalliseen sähköntuotantoon. Tämä edellytys siis täyttyy.

               (66)

               Italia aikoo myöntää sulkemistukea kaivoksen sulkemissuunnitelman puitteissa. Neuvoston päätöksen 1 artiklan c alakohdassa esitetyn määritelmän mukaan jäsenvaltion laatimassa sulkemissuunnitelmassa on esitettävä toimenpiteet, joilla kivihiilen tuotantoyksiköitä suljetaan lopullisesti. Italian toimittamaan sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, myös rahoitustoimenpiteitä, joilla on tarkoitus tukea asiaankuuluvien yksiköiden lopullista ja peruuttamatonta sulkemista, mikä johtaa kyseisten yksiköiden toiminnan hallittuun lopettamiseen suunniteltuina ajankohtina.

               (67)

               Italia on toimittanut kaikki asianmukaiset tiedot, joita sulkemissuunnitelman arvioiminen neuvoston päätöksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellyttää, kuten kivihiilentuotantoyksikön yksilöintitiedot, todelliset tai arvioidut kivihiilentuotannon kustannukset kunkin tuotantoyksikön osalta tuotantovuotta kohti, arvioidun kivihiilentuotannon tuotantovuotta kohti sen yksikön osalta, joka on sulkemissuunnitelman kohteena, sekä sulkemistuen arvioidun määrän tuotantovuotta kohti.

         3.3.1   Valtiontuki tuotantokustannusten kattamiseen

               (68)

               Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan yritykselle myönnettävää tukea, joka on tarkoitettu nimenomaan kivihiilen tuotantoyksiköiden nykyisten tuotantotappioiden kattamiseen, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
               ”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön toiminnan on oltava osa sulkemissuunnitelmaa, jonka määräpäivä ei ole 31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen”

               (69)

               Italian viranomaiset ovat sitoutuneet sulkemaan lopullisesti Nuraxi Figus -kaivoksen, jossa on vain yksi tuotantoyksikkö, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Kaivosta käyttää Carbosulcis, joka on kokonaan Sardinian alueen omistuksessa. Sulkemissuunnitelman esitti ja hyväksyi Sardinian alue.
               ”Kyseiset kivihiilen tuotantoyksiköt on suljettava lopullisesti sulkemissuunnitelman mukaisesti”

               (70)

               Sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian ja Sardinian alueen hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, joiden toteuttamisella tuetaan tällaisen yksikön toiminnan hallittua lopettamista suunniteltuina ajankohtina.
               ”Ilmoitettu tuki ei saa ylittää tuotantovuodelle (ennakoitujen) tuotantokustannusten ja ennakoitujen tulojen välistä eroa. Tosiasiallisesti maksettua tukea on mukautettava vuosittain todellisten kustannusten ja tulojen perusteella viimeistään ennen sitä tuotantovuotta seuraavan tuotantovuoden loppua, jota varten tuki myönnettiin”

               (71)

               Kuten taulukossa 1 edellä esitetään, vuotuinen tuki kivihiilentuotantoon suljettavassa tuotantoyksikössä ei ole suurempi kuin (ennakoitujen) kustannusten ja (ennakoitujen) tulojen ero.
               ”Tuen määrä hiiliekvivalenttitonnia kohti ei saa johtaa siihen, että unionin kivihiilen hinnat käyttöpaikalla ovat alemmat kuin kolmansista maista tulevan vastaavanlaatuisen kivihiilen vastaavat hinnat”

               (72)

               Italia katsoo, että samaan tapaan kuin komissio totesi Unkaria koskevassa asiassa (SA.33861(12/N)) Sulcisin kivihiilestä maksettuja hintoja ei voi verrata kaupallisiin viitehintoihin.

               (73)

               Italia toteaa, että Sulcisin alhaisen laatuluokan kivihiiltä ei voi hankkia kolmansista maista ja että niin heikkolaatuiselle kivihiilelle ei ole markkinoita. Portovesmen lämpövoimalan Carbosulcisille maksamassa hinnassa otetaan huomioon maailmanmarkkinoilla säännöllisesti kaupatun kivihiilen hintavaihtelu, ja kivihiilen vakiolaatuihin perustuvia hintatarjouksia on alennettu nimenomaisen ostettavan laadun ottamiseksi huomioon. Italian mukaan tämän vuoksi on mahdotonta määritellä viitehintaa kolmansista maista peräisin olevalle samanlaatuiselle kivihiilelle.

               (74)

               Sulcisin kivihiilikaivosalueen uudelleenavaamisesta 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun lain N:o 351 3 §:ssä todetaan seuraavaa: ”Sulcisin kivihiilikaivosalueelta saatavaa kivihiiltä voidaan käyttää lämpövoimaloissa ja laitoksissa, joissa tuotetaan sähköä ja höyryä yhteistuotantona tai erikseen, kunhan ne sijaitsevat Sardiniassa, tai Sardiniassa sijaitsevissa teollisuuslaitoksissa, joissa tuotanto- tai palamisprosessin aikana rikki joko sidotaan tai sidotaan ja yhdistetään taikka yhdistetään saatavaan tuotteeseen.” Sulcisin kivihiili voi näin ollen – teoriassa – kilpailla ainoastaan muiden Sardiniasta louhittavien kivihiilien kanssa, ja mikä tärkeintä, sitä ei voida myydä maailmanmarkkinoilla.

               (75)

               Komissio ei voi sulkea pois sitä, että itse asiassa voi olla mahdollista laskea samanlaatuiselle kivihiilelle viitehinta. Näin ollen Italia on sitoutunut seuraamaan vuosittain Sulcisin kivihiilen hintaa, sellaisena kuin se on Portovesmen lämpövoimalalle myyntiä varten laskettuna hankintasopimuksessa esitettyä kaavaa käyttäen, sen tarkistamiseksi, onko Sulcisin kivihiilen hinta matalampi kuin kolmansista maista saatavan samanlaatuisen kivihiilen hinta. Ekvivalenttitonnia kohti maksettavan tuen määrä päivitetään todellisen myyntihinnan mukaisesti kunkin tuotantovuoden osalta.

               (76)

               Komissio katsoo aiempien päätöstensä (7) mukaisesti, että tämä edellytys täyttyy tässä asiassa.
               ”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön on pitänyt olla toiminnassa 31 päivänä joulukuuta 2009”

               (77)

               Nuraxi Figus -kaivos oli toiminnassa vuonna 2009.
               ”Jäsenvaltion myöntämän sulkemistuen kokonaismäärän on oltava aleneva seuraavasti: sitä on vähennettävä vuoden 2013 loppuun mennessä vähintään 25 prosenttia, vuoden 2015 loppuun mennessä vähintään 40 prosenttia, vuoden 2016 loppuun mennessä vähintään 60 prosenttia ja vuoden 2017 loppuun mennessä vähintään 75 prosenttia vuonna 2011 myönnetystä tuesta”

               (78)

               Komissio päättelee edellä taulukossa 1 esitetyn perusteella, että myönnettävä valtiontuki noudattaa alenevaa kokonaissuuntaa ja on neuvoston päätöksessä säädetyn vähentämisen vähimmäismäärän mukainen. Neuvoston päätöksessä säädetty asteittaisen vähenemisen edellytys siis täyttyy.
               ”Jäsenvaltion kivihiiliteollisuudelle myöntämän sulkemistuen kokonaismäärä ei saa ylittää minkään vuoden 2010 jälkeisen vuoden osalta kyseisen jäsenvaltion myöntämän ja komission asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti vuodelle 2010 hyväksymän tuen määrää”

               (79)

               Komissio ei hyväksynyt vuodeksi 2010 tukea asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti. Koska asetuksen (EY) N:o 1407/2002 voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010, sen erityisiä sääntöjä ei joka tapauksessa voida soveltaa nyt tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen (8). Näin ollen ei ole sellaista vuotta 2010 koskevaa tukisummaa, joka voitaisiin ottaa vertailukohdaksi sovellettaessa neuvoston asetuksen 3 artiklan g alakohtaa, eikä tätä edellytystä sovelleta tarkasteltavana olevaan asiaan.
               ”Jäsenvaltion on laadittava suunnitelma toteutettavista toimenpiteistä, joilla pyritään niiden tuotantoyksikköjen hiilen tuotannon, joille myönnetään tukea tämän artiklan nojalla, ympäristövaikutusten pienentämiseen esimerkiksi energiatehokkuuden, uusiutuvan energian tai hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin alalla”

               (80)

               Italian viranomaiset ovat toimittaneet kivihiilen tuotannon ympäristövaikutusten pienentämistä koskevan ympäristönsuojelusuunnitelman, johon sisältyy uusiutuvan energian tuotantolaitoksia sekä kivihiilen rikinpoistoa.

               (81)

               Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa mainitaan uusiutuvaa energiaa koskevat aloitteet nimenomaisesti esimerkkeinä toimenpiteistä, jotka voidaan sisällyttää ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaan. Komissio toteaa, että kyseiset Italian toimenpiteet liittyvät suoraan vielä toiminnassa olevaan kivihiiltä tuottavaan kaivokseen, joka on tarkoitus sulkea.

               (82)

               Koska kivihiilen rikinpoistohankkeen toteutettavuus on epävarmaa ja riippuu käynnistettävän pilottihankkeen tuloksista, komissio ei voi todeta, että toimenpide parantaa merkittävästi ympäristöolosuhteita, joiden voidaan katsoa liittyvän kivihiilen tuotantoon samalla alueella, kuten neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa edellytetään.

               (83)

               Komissio katsoo johdanto-osan 80 ja 81 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella, että uusiutuvan energian tuotantolaitokset, jotka sisältyvät Italian viranomaisten toimittamaan ympäristönsuojelusuunnitelmaan, täyttävät jo yksinään neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa esitetyt edellytykset.

               (84)

               On syytä huomata, että joihinkin Italian tarkoittamista toimenpiteistä saattaa liittyä valtiontuen myöntämistä. Sitä, että tällaiset toimenpiteet hyväksytään osana ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaa, joka on annettu kivihiilikaivostoiminnalle neuvoston asetusta soveltaen myönnettävän valtiontuen hyväksymistä varten, ei voida tulkita tarkoittavan tällaisten toimenpiteiden hyväksymistä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan nojalla. Italian vastuulla on huolehtia siitä, että toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea, ilmoitetaan asianmukaisesti komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (85)

               Tämä päätös ei vaikuta EU:n ympäristölainsäädännön mukaisiin Italian velvoitteisiin.

               (86)

               Edellä esitetty arviointi osoittaa, että kaikki neuvoston päätöksen 3 artiklassa vahvistetut sulkemissuunnitelman mukaisen tuotantotuen myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät.

         3.3.2   Valtiontuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen

               (87)

               Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan kivihiilikaivoksille myönnettävää valtiontukea, jolla katetaan kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sen määrä ei ylitä tällaisia kustannuksia.

               (88)

               Italian viranomaisten ilmoittamat poikkeukselliset kustannukset kattavat seuraavat:

                           —

                           kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka määritellään neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f, g, h ja l alakohdassa;

                           —

                           sosiaaliset kustannukset sekä kustannukset, jotka aiheutuvat kaivoksen sulkemisesta johtuvasta henkilökunnan ammatillisesta uudelleenkoulutuksesta ja jotka on määritelty neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b ja d alakohdassa.

               (89)

               Komissio toteaa, että Italia ei aio myöntää tukea, joka ylittäisi kivihiilentuotannon lopettamisesta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi suunnitellut poikkeukselliset kustannukset ja katettavaksi suunnitellut kustannusluokat vastaavat neuvoston päätöksen liitteessä määriteltyjä tukikelpoisia luokkia 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Sulkemissuunnitelman mukaisesti tuen myöntämisen edellytyksenä on tositteiden esittäminen.

               (90)

               Poikkeuksellisten kustannuksen kattamiseen tarvitaan tukea senkin jälkeen, kun tuotanto loppuu vuonna 2018. Tukea myönnetään joka tapauksessa vuoteen 2027 asti ennen neuvoston päätöksen voimassaolon päättymistä.

               (91)

               Tuloja voi teoriassa syntyä laitosten ja koneiden myynnistä. Italian mukaan tämä on kuitenkin epätodennäköistä, kun otetaan huomioon niiden ikä vuoden 2018 lopussa. Vaikka laitoksilla ja koneilla olisikin vielä vähän jäännösarvoa, niitä ei kuitenkaan voitaisi myydä Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan 15 päivänä helmikuuta 1990 tekemän sopimuksen vuoksi. Sopimuksen 16 §:n mukaan Carbosulcis huolehtii siitä, että kaivostoiminnan päätyttyä kaikki kiinteä ja irtain omaisuus (toimistot, palvelut, hiilentyöstölaitos ja koneet jne.) säilytetään alkuperäisen arkkitehtuurin mukaisesti, jotta kaivos ja sen laitokset voidaan säilyttää historiallisena paikallismonumenttina.

               (92)

               Tästä syystä kaikki laitokset ja koneet poistetaan käytöstä ja niitä käytetään rakennettaessa museota ja teollisuusarkeologista aluetta, jotka säilytetään historiallisena paikallismonumenttina.

               (93)

               Italian viranomaiset katsovat, että kaivoksen sinetöinnin ja ympäristön siivoamisen ei voida odottaa nostavan maan arvoa, koska uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta entinen kaivosalue on hylättyä teollisuusmaata, jota ei voi käyttää mihinkään muuhun.

               (94)

               Uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta alue säilytetään puhdistamisen jälkeen nykytilassaan, jotta voidaan säilyttää kaivosteollisuuden historiallinen muisto, kuten Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan sopimuksessa määrätään. Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen kulujen osalta todettakoon joka tapauksessa, että Carbosulcis ei omista maata eikä hyödy maan arvon mahdollisesta noususta (9).

               (95)

               Italian viranomaiset vahvistavat, että tuen kattamat kustannukset eivät liity sellaisten kustannusten rahoittamiseen, jotka johtuvat esimerkiksi seuraavien ympäristösäädösten noudattamatta jättämisestä:

                           —

                           Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY (10);

                           —

                           Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY (11);

                           —

                           Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (12);

                           —

                           neuvoston direktiivi 92/43/ETY (13);

                           —

                           neuvoston direktiivi 85/337/ETY (14).

               (96)

               Tukea ei yhdistetä muuhun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtiontukeen tai muihin samoja tukikelpoisia kustannuksia koskeviin Euroopan unionin rahoitusmuotoihin (neuvoston päätöksen 5 artikla). Komissio haluaa lisäksi muistuttaa Italian viranomaisille, että jos hankkeeseen saadaan osarahoitusta unionin rakennerahastoista, on noudatettava kyseisten rahastojen sääntöjä.

               (97)

               Neuvoston päätöksen 5 artiklan nojalla kaikkien Nuraxi Figus -kaivoksen saamien tukien on lisäksi oltava tuloslaskelmassa merkittynä liikevaihdosta erillisenä tulona. Carbosulcisin on myös pidettävä erillistä kirjanpitoa tuotannosta ja sulkemiseen liittyvästä toiminnasta (6 artikla). Tästä seuraa, että tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset, jotka koskevat kumulointia ja tuensaajan kirjanpidon eriyttämistä muun kivihiilen louhintaan liittymättömän taloudellisen toiminnan osalta.

               (98)

               Italia toimitti sulkemissuunnitelmaa koskevan ilmoituksen yhteydessä erittäin yksityiskohtaisia tietoja. Se on muun muassa esittänyt kunkin sulkemissuunnitelman kattaman vuoden osalta kaivoksen yksityiskohtaiset kustannusarviot jaoteltuna eriin. Komissio katsoo, että Italian toimittamat tiedot (mukaan lukien tämän päätöksen liitteissä 1 ja 2 olevat tiedot) täyttävät myös neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset edellytykset toimenpiteen koko keston ajalta.

               (99)

               Italian viranomaiset ovat neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti sitoutuneet varmistamaan, että kaivoksen kirjanpito toimitetaan Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa kunkin viiteajanjakson päättymisestä.

               (100)

               Näin ollen tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset.

               (101)

               Komissio päättelee näin ollen, että sekä sulkemissuunnitelma että jo myönnetty tai myönnettäväksi ehdotettu tuki voidaan hyväksyä.

         4.   PÄÄTELMÄT

               (102)

               Komissio pahoittelee sitä, että Italia on myöntänyt osan tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

               (103)

               Komissio on kuitenkin päättänyt, että Carbosulcisille 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisenä aikana myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille neuvoston päätöksen mukaisesti.

               (104)

               Komissio muistuttaa Italian viranomaisille, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan kaikista suunnitelmista jälleenrahoittaa tai muuttaa tätä toimenpidettä on ilmoitettava komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (15) mukaisesti. Lisäksi on annettava neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset, jos sulkemissuunnitelmaa muutetaan. Neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan nojalla ilmoitukset on annettava myös silloin, jos tuki, jonka Italia aikoo myöntää kivihiiliteollisuudelle tuotantovuotta kohti, ylittää tässä päätöksessä hyväksytyt määrät tai jos ennakoitujen tuotantokustannusten, joihin on sulkemissuunnitelman mukaan tarkoitus myöntää tukea, laskennan kannalta merkitykselliset tiedot poikkeavat aiemmasta ilmoituksesta. Italian on toimitettava vuosittain erilliset ilmoitukset, jos vuotuiset toimenpiteet eroavat hyväksytystä sulkemissuunnitelmasta. Sen on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti kunakin vuonna sulkemissuunnitelman voimassaolon päättymiseen asti tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet.

               (105)

               Komissio muistuttaa Italian viranomaisille lisäksi, että niiden on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle tuotantovuoden aikana tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet viimeistään kuusi kuukautta asianomaisen tuotantovuoden päättymisen jälkeen. Jos tuotantovuonna alun perin maksettuihin määriin tehdään korjauksia, Italian viranomaisten on ilmoitettava niistä komissiolle ennen seuraavan tuotantovuoden loppua.

               (106)

               Jos kaivosta, jolle on myönnetty tukea, ei ole suljettu komission hyväksymässä sulkemissuunnitelmassa määrättynä päivänä, Italian on perittävä neuvoston päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki myönnetty tuki takaisin sulkemissuunnitelman kattaman ajanjakson osalta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Valtiontuki, jonka Italia myöntää Carbosulcis S.p.A:lle 9 päivänä huhtikuuta 2014 esitetyn ja 17 päivänä heinäkuuta 2014 muutetun sulkemissuunnitelman mukaisesti, soveltuu sisämarkkinoille päätöksen 2010/787/EU nojalla.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

            Komission puolesta

         Joaquín ALMUNIA

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 24, jäljempänä ’neuvoston päätös’. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ”yhteisö” on korvattu ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat””sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

      (2)  EUVL C 20, 23.1.2013, s. 1.

      (3)  Julkaistu Italian virallisen lehden liitteessä (Gazzetta Ufficiale, Supplemento Ordinario) N:o 111, 14.5.2005.

      (4)  Ks. alaviite 2.

      (5)  Asetus N:o 1, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

      (6)  Sulcisin kivihiilikaivosalueen uudelleenavaamisesta 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun lain N:o 351 3 §:ssä todetaan seuraavaa: ”è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene”.

      (7)  Asia SA. 18869 (N 92/05), valtiontuki hiiliteollisuudelle – Unkari; asia SA.33033, National Hard Coal Company Petrosani – Romania; ja asia SA.33861 (12/N), tuki kivihiilikaivosten sulkemisen helpottamiseksi – Unkari.

      (8)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

      (9)  Carbosulcis omistaa tällä hetkellä 200 hehtaarin maa-alueen, jolla sijaitsee toimistoja ja laitoksia. Kaivosalueen kokonaispinta-ala on 5 940 hehtaaria.

      (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausunto (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15).

      (11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

      (12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

      (13)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

      (14)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40).

      (15)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

      LIITE 1

                  Maa: ITALIA

                  Hiilikaivos: SULCIS

                  Yritys: CARBOSULCIS SPA

                  Maanalainen tuotantoyksikkö: NURAXI FIGUS - Monte Sinni -kaivos

                  Tiedot 2011

                  Tiedot 2012

                  Arvioidut tiedot 2013

                  Arvioidut tiedot 2014

                  Arvioidut tiedot 2015

                  Arvioidut tiedot 2016

                  Arvioidut tiedot 2017

                  Arvioidut tiedot 2018

                              1.

                              YLEISET TIEDOT

                              a)

                              Maanalainen tuotanto [hiiliekvivalenttitonnia] '000

                     […]
                      (1)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              b)

                              Tuotto (hiiliekvivalenttitonnia/vuosi/työyksikkö)

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              Keskimääräinen alempi lämpöarvo [kcal]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              Keskimääräinen

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              2.

                              TUOTANTOKUSTANNUKSET

                              a)

                              Työvoimakustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b)

                              Materiaalikustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              Välittömät poistot tavanomaisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              Pääoman tuotto [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              e)

                              Kuljetuskustannukset toimituspaikalle [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              f)

                              Yrityksen yleiskustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              g)

                              Muut kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                              Kiinteiden varojen lisääntyminen [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              i)

                              Jätehuollon kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                                 Nykyiseen tuotantoon liittyvät kustannukset (tuotettua hiiliekvivalenttitonnia kohti)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              3.

                              TOIMITUKSET JA TULOT

                              —

                              Lämpövoimaloihin toimituksia koskevat erityiset tiedot:

                              —

                              tuotanto viitevuonna [hiiliekvivalenttitonnia]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              —

                              varastojen muutos [hiiliekvivalenttitonnia]

                  […]

                  […]

                  […]

                              a)

                                 Yhteensä

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              Tuotto:

                              —

                              tuotanto viitevuonna [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              varastojen muutos [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                              b)

                                 Keskimääräinen myyntihinta [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              4.

                              EHDOTETTU TUKI

                              a)

                              Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b

                              Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              Ehdotettu tuki [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              d)

                              Ehdotettu tuki [EUR]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                  HUOM. Punaisella merkityt tiedot ovat seurausta tuloslaskelman luokittelun muutoksesta vuosien 2011 ja 2012 osalta.

         (1)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

      LIITE 2

                  2013

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  2024

                  2025

                  2026

                  2027

                  Yhteensä

                  b)

                  Muut työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset

                  7 804 000

                  3 852 000

                  2 180 000

                  9 080 000

                  692 000

                  9 920 000

                  6 212 000

                  960 000

                  404 000

                  96 000

                  212 000

                  308 000

                  96 000

                  96 000

                  3 660 000

                  45 572 000

                  b1)

                  Eläköitymiskannustin (johtajat)

                  160 000

                  160 000

                  160 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  480 000

                  b2)

                  Eläköitymiskannustin (teknikot)

                  3 132 000

                  812 000

                  580 000

                  696 000

                  116 000

                  4 640 000

                  232 000

                  0

                  116 000

                  0

                  116 000

                  116 000

                  0

                  0

                  0

                  10 556 000

                  b3)

                  Eläköitymiskannustin (työntekijät)

                  4 512 000

                  2 880 000

                  1 440 000

                  1 632 000

                  576 000

                  5 280 000

                  576 000

                  960 000

                  288 000

                  96 000

                  96 000

                  192 000

                  96 000

                  96 000

                  96 000

                  18 816 000

                  b4)

                  Kannustin oman yrityksen perustamiseen (teknikot)

                  0

                  0

                  0

                  4 640 000

                  0

                  0

                  1 276 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 740 000

                  7 656 000

                  b5)

                  Kannustin oman yrityksen perustamiseen (työntekijät)

                  0

                  0

                  0

                  2 112 000

                  0

                  0

                  4 128 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 824 000

                  8 064 000

                  d)

                  Yritysten kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleenkoulutukseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta, erityisesti koulutuskustannukset

                  0

                  0

                  0

                  4 764 800

                  0

                  0

                  3 911 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 793 600

                  11 470 000

                  d1)

                  Teknikoiden palkat koulutuksen aikana

                  0

                  0

                  0

                  2 320 000

                  0

                  0

                  638 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  995 000

                  3 953 000

                  d2)

                  Työntekijöiden palkat koulutuksen aikana

                  0

                  0

                  0

                  1 056 000

                  0

                  0

                  2 064 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 037 000

                  4 157 000

                  d3)

                  Koulutuskustannukset (ESR:n kustannuskäsikirjan mukaiset)

                  0

                  0

                  0

                  1 388 800

                  0

                  0

                  1 209 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  761 600

                  3 360 000

                  f)

                  Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  f1)

                  Kaivosmaksu

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  g)

                  Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  4 480 800

                  3 836 800

                  3 495 800

                  3 370 800

                  3 363 800

                  3 237 800

                  3 127 800

                  3 086 800

                  0

                  28 200 400

                  g1)

                  Avausperien tuhkalla täyttämistä koskeva hankearviointi ja ympäristövaikutusten arviointi

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  200 000

                  g2)

                  Sivukuilujen muuttaminen turvallisiksi

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  70 000

                  74 000

                  0

                  0

                  0

                  144 000

                  g3)

                  Pääkuilujen muuttaminen turvallisiksi

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  65 000

                  72 000

                  0

                  137 000

                  g4)

                  Työn kustannukset – teknikot

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 160 000

                  1 044 000

                  1 015 000

                  986 000

                  957 000

                  899 000

                  870 000

                  870 000

                  0

                  7 801 000

                  g5)

                  Työn kustannukset – työntekijät

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 160 000

                  1 632 000

                  1 320 000

                  1 224 000

                  1 176 000

                  1 104 000

                  1 032 000

                  984 000

                  0

                  10 632 000

                  g6)

                  Kaivosrakenteiden ja -palveluiden kustannukset

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  0

                  7 600 000

                  g7)

                  Avausperien tuhkalla täyttämiseen liittyvien materiaalien ja palveluiden kustannukset

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  0

                  4 000 000

                  g8)

                  Sähkökustannukset (tuuletus, kuivatus jne.)

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  0

                  10 000 000

                  g9)

                  Tuhkan hävittämisestä mahdollisesti saatavat tulot

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  0

                  – 12 313 600

                  h)

                  Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä

                  998 931

                  1 198 931

                  1 198 931

                  798 931

                  798 931

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  8 687 898

                  h1)

                  Serucin alueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön saattaminen ennalleen

                  0

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 994 656

                  h2)

                  Nuraxi Figus -kaivosalueen ympäristön kuvaus

                  0

                  200 000

                  400 000

                  400 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 000 000

                  h3)

                  Nuraxi Figus -kaivosalueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön ennallistaminen

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 693 242

                  l)

                  Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  25 845 714

                  l1)

                  Aineellisia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä

                  0

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  20 355 179

                  l2)

                  Aineettomia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä

                  0

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  5 490 535

                  Kaikki yhteensä

                  7 804 000

                  10 020 074

                  8 748 074

                  20 212 874

                  6 660 074

                  15 888 074

                  15 443 048

                  5 635 448

                  4 738 448

                  4 305 448

                  4 414 448

                  3 645 800

                  3 323 800

                  3 282 800

                  6 453 600

                  120 576 012


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 67/95/KOL, tehty 19 päivänä kesäkuuta 1995, Norjan suu- ja sorkkataudin torjumiseksi laatiman varautumissuunnitelman hyväksymisestä

text:
Avis juridique important

|

E1995C0067

Virallinen lehti nro L 189 , 10/08/1995 s. 0031 - 0032

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 67/95/KOL,tehty 19 päivänä kesäkuuta 1995,Norjan suu- ja sorkkataudin torjumiseksi laatiman varautumissuunnitelman hyväksymisestä EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 17 artiklan ja pöytäkirjassa 1 olevan 4 kohdan d alakohdan,ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 13 kohdassa mainitun asiakirjan yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi annetun direktiivin 85/511/ETY, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY sekä terveyttä ja eläinlääkintää koskevista tarkastusongelmista nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista annetun direktiivin 72/462/ETY muuttamisesta (neuvoston direktiivi 90/423/ETY), ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 50 kohdassa mainitun asiakirjan neuvoston direktiivin 90/423/ETY 5 artiklan mukaisesti suu- ja sorkkataudin torjumiseksi laadittavia varautumissuunnitelmia koskevista vaatimuksista (komission päätös 91/42/ETY), ja erityisesti sen 1 artiklan,ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan sekä pöytäkirjassa 1 olevan 1 artiklan e alakohdan,sekä katsoo, ettäNorja toimitti hyväksymistä varten 22 päivänä syyskuuta 1994 päivätyllä kirjeellä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi laaditun kansallisen varautumissuunnitelman,kyseisen suunnitelman tarkastelu osoitti, että sen avulla voidaan saavuttaa haluttu tavoite ja että se täyttää kaikki Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 50 kohdassa mainitussa asiakirjassa (komission päätös 91/42/ETY) määrätyt vaatimukset, jatässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1. Hyväksytään Norjan suu- ja sorkkataudin torjumiseksi laatima varautumissuunnitelma.2. Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.3. Tämä päätös on osoitettu Norjalle.4. Tämä päätös on todistusvoimainen englanninkielisenä.Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 1995.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaBjörn FRIÐFINNSSONKollegion jäsen


title: Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2016/848, annettu 25 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Tanskan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

text:
               28.5.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 141/78

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2016/848,
   annettu 25 päivänä toukokuuta 2016,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Tanskan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,
   ottaa huomioon Tanskan hallituksen ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2015 ja 1 päivänä lokakuuta 2015 päätökset (EU, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EU, Euratom) 2015/1790 (2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Mikkel DALSGAARDin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään Klaus MATTHIESEN (Head of Negotiations, Confederation of Professionals in Denmark (FTF)) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2020.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. R. V. A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2015/1600, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 53).

      (2)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2015/1790, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 260, 7.10.2015, s. 23).


title: 2005/630/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä elokuuta 2005, oikeusapuhakemusten siirtoon tarvittavan lomakkeen laatimisesta neuvoston direktiivin 2003/8/EY mukaisesti

text:
               31.8.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 225/23

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 26 päivänä elokuuta 2005,
   oikeusapuhakemusten siirtoon tarvittavan lomakkeen laatimisesta neuvoston direktiivin 2003/8/EY mukaisesti
   (2005/630/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon oikeussuojakeinojen parantamisesta rajat ylittävissä riita-asioissa vahvistamalla oikeusapuun kyseisissä riita-asioissa liittyvät yhteiset vähimmäisvaatimukset 27 päivänä tammikuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan,
   on kuullut neuvoston direktiivin 2003/8/EY 17 artiklalla perustettua komiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission päätöksellä 2004/844/EY (2) luotiin neuvoston direktiivin 2003/8/EY mukainen vakiolomake oikeusapuhakemuksia varten.

               (2)

               Direktiivin 2003/8/EY mukaisesti komission tulisi luoda vakiolomake helpottamaan oikeusapuhakemusten siirtoa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välillä.

               (3)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan, Tanskan asemasta annetun pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei ole osallistunut direktiivin 2003/8/EY antamiseen, joten direktiivi ei ole Tanskaa sitova eikä sitä sovelleta Tanskassa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Tämän päätöksen liitteen mukaisesti hyväksytään vakiolomake oikeusapuhakemusten siirtoa varten.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä elokuuta 2005.

            Komission puolesta

         Franco FRATTINI

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EYVL L 26, 31.1.2003, s. 41.

      (2)  EUVL L 365, 10.12.2004, s. 27.

      LIITE
      VAKIOLOMAKE


title: Euroopan parlamentin päätös (EU, Euratom) 2015/1623, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuonna 2013 liittyvien tilien päättämisestä, pääluokka III – Komissio

text:
               30.9.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/109

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU, EURATOM) 2015/1623,
      annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015,
      Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuonna 2013 liittyvien tilien päättämisestä, pääluokka III – Komissio
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (1),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2013 (COM(2014) 510 – C8-0140/2014) (2),

                  —

                  ottaa huomioon komission kertomuksen varainhoitovuotta 2012 koskevien vastuuvapauspäätösten seurannasta (COM(2014) 607) sekä kertomuksen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2014) 285, SWD(2014) 286),

                  —

                  ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2014 päivätyn komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2013” (COM(2014) 342),

                  —

                  ottaa huomioon komission vuosikertomuksen saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista (COM(2014) 383) sekä kertomuksen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2014) 200, SWD(2014) 201),

                  —

                  ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2013 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (COM(2014) 615) sekä kertomuksen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2014) 293),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2013 ja toimielinten vastaukset (3) sekä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2013 koskevan lausuman (4) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 17. helmikuuta 2015 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2013 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle (05303/2015 – C8-0053/2015),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 17. helmikuuta 2015 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2013 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä toimeenpanovirastoille (05305/2015 – C8-0048/2015),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317, 318 ja 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5),

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) ja erityisesti sen 62, 164, 165 ja 166 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (7) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 ja 3 kohdan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A8-0101/2015),

         1.

            hyväksyy Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuonna 2013 liittyvien tilien päättämisen;

         2.

            esittää huomautuksensa päätöslauselmassa, joka on erottamaton osa päätöksiä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2013, pääluokka III – Komissio ja toimeenpanovirastot;

         3.

            kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille, kansallisille parlamenteille sekä jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille tilintarkastuselimille sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

               Puhemies

            Martin SCHULZ

               Pääsihteeri

            Klaus WELLE

         (1)  EUVL L 66, 8.3.2013.

         (2)  EUVL C 403, 13.11.2014, s. 1.

         (3)  EUVL C 398, 12.11.2014, s. 1.

         (4)  EUVL C 403, 13.11.2014, s. 128.

         (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (7)  EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1.


Avis juridique important

|

31991D0106

91/106/ETY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1991, keskipitkän aikavälin rahoitustuen myöntämisestä Tšekin ja Slovakian liittotasavallalle

Virallinen lehti nro L 056 , 02/03/1991 s. 0024 - 0025 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0212  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0212

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 25 päivänä helmikuuta 1991,keskipitkän aikavälin rahoitustuen myöntämisestä T Osekin ja Slovakian liittotasavallalle (91/106/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), jonka komissio on tehnyt neuvoteltuaan raha-asiain komitean kanssa,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo, ettäT Osekkoslovakian kansalla on läheiset historialliset yhteydet yhteisön kansoihin; kyseinen maa on panemassa toimeen syvällisiä poliittisia ja taloudellisia uudistuksia ja on päättänyt ottaa mallikseen markkinatalouden,mainitut uudistukset ovat omiaan lujittamaan keskinäistä luottamusta ja lähentämään T Osekkoslovakiaa yhteisöön,T Osekkoslovakia ja yhteisö ovat aloittaneet neuvottelut assosiaatiosuhdetta koskevien sopimusten aikaansaamiseksi,Eurooppa-neuvosto on 14 ja 15 päivänä joulukuuta 1990 pitämässään kokouksessa vahvistanut yhteisön antavan 24 teollisuusmaan ryhmän puitteissa tukensa ohjelmalle, johon T Osekkoslovakia on sitoutunut vakauttaakseen ja nykyaikaistaakseen talouttaan ja tehdäkseen valuuttansa vaihdettavaksi valuutaksi,ohjelmaa joudutaan toteuttamaan vaikeissa ulkoisissa oloissa,T Osekkoslovakian viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF), 24 maan ryhmältä ja yhteisöltä IMF:n, Maailmanpankin ja virallisten kahdenvälisten lainojen velkojien mahdollisesti maksaman tuen jälkeen tarvitaan noin 750 miljoonaa ecua, jotta saadaan estetyksi T Osekkoslovakian varojen ehtymisen jatkuminen ja tuonnin supistuminen edelleen, mikä saattaisi vakavasti vaarantaa hallituksen uudistusponnistelujen pohjana olevien tavoitteiden toteutumisen,komissio on 24 maan ryhmän antaman tuen koordinoijana kehottanut ryhmään kuuluvia ja myös muita kolmansia maita antamaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea T Osekkoslovakialle,yhteisön keskipitkän aikavälin lainananto T Osekkoslovakialle on omiaan tukemaan maan maksutasetta, vahvistamaan sen varoja ja helpottamaan sen siirtymistä vaihdettavaan valuuttaan,komissio huolehtii yhteisön lainasta, japerustamissopimuksessa ei edellytetä tämän päätöksen tekemiseksi muita kuin 235 artiklassa mainittuja toimivaltuuksia,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Yhteisö myöntää T Osekkoslovakialle enintään 375 miljoonan ecun suuruisen keskipitkän aikavälin lainan enintään seitsemäksi vuodeksi tukeakseen maan maksutasetta, vahvistaakseen sen varoja ja helpottaakseen sen siirtymistä vaihdettavaan valuuttaan.2. Tätä varten komissiolla on valtuudet ottaa yhteisön nimissä lainaksi tarvittavat varat, jotka annetaan lainana T Osekkoslovakian käyttöön.3. Komissio huolehtii lainasta läheisessä yhteistyössä raha-asiain komitean kanssa IMF:n ja T Osekkoslovakian keskenään tekemien sopimusten kanssa yhtenevällä tavalla.2 artikla Komissiolla on valtuudet neuvotella raha-asiain komiteaa kuultuaan T Osekkoslovakian viranomaisten kanssa lainaehdoista. Ehtojen on vastattava jokaista 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimusta sekä 24 maan ryhmän tekemiä sopimuksia.Komissio tarkistaa yhteistyössä raha-asiain komitean kanssa ja läheisessä yhteistoiminnassa 24 maan ryhmän ja IMF:n kanssa säännöllisin väliajoin, että T Osekkoslovakian talouspolitiikka vastaa kyseisen lainan tavoitteita ja että lainan ehdot täyttyvät.3 artikla 1. Laina annetaan T Osekkoslovakian käyttöön kahtena eränä. Ensimmäinen erä maksetaan, kun T Osekkoslovakian ja IMF:n välillä on tehty stand-by-sopimus, ja toinen erä vähintään kahden vuosineljänneksen kuluttua, jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu.2. Varat maksetaan T Osekkoslovakian valtionpankkiin.4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja otto- ja antolainaustoimia toteutettaessa käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua yhteisölle eräpäivien muuttumisia, vaihtokurssi- tai korkoprosenttiriskiä eikä muita kaupallisia riskejä.2. Komissio toteuttaa T Osekkoslovakian pyynnöstä tarvittavat toimenpiteet erityisen lausekkeen sisällyttämiseksi lainaehtoihin siltä varalta, että laina maksetaan takaisin ennen määräaikaa, ja varmistaa, että lauseketta voidaan soveltaa.3. T Osekkoslovakian hakemuksesta, ja jos olot sallivat alentaa lainojen korkoa, komissio voi jälleenrahoittaa alussa ottamansa lainat tai osan niistä tai muuttaa vastaavia rahoitusehtoja. Jälleenrahoitus- tai muutostoimet toteutetaan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin, eivätkä ne saa johtaa kyseisten ottolainojen keskimääräisen lainaajan pidentymiseen eivätkä lisätä senhetkisen vaihtokurssin mukaan ilmaistua, toimien toteutuspäivänä vielä maksamatta olevaa lainapääomaa.4. T Osekkoslovakia on velvollinen maksamaan kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tässä päätöksessä tarkoitetun toimen loppuunsaattamisesta ja täytäntöönpanosta.5. Raha-asiain komitealle ilmoitetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien edistymisestä vähintään kerran vuodessa.5 artikla Komissio toimittaa vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille sekä neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ.-C. JUNCKER(1) EYVL N:o C 37, 13.2.1991, s. 9(2) Lausunto on annettu 22 päivänä helmikuuta 1991.