Avis juridique important

|

31999D0373

1999/373/EY: Neuvoston päätös, tehty 31 päivänä toukokuuta 1999, alueiden komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 144 , 09/06/1999 s. 0020 - 0020

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 31 päivänä toukokuuta 1999,alueiden komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä(1999/373/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,ottaa huomioon alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 98/110/EY(1),sekä katsoo, ettäalueiden komiteassa on vapautunut varsinaisen jäsenen paikka Christof Zernatton erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 19 päivänä huhtikuuta 1999, jaottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään Jörg Haider alueiden komitean varsinaiseksi jäseneksi Christof Zernatton tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2002 saakka.Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 1999.Neuvoston puolestaJ. FISCHERPuheenjohtaja(1) EYVL L 28, 4.2.1998, s. 19.


Avis juridique important

|

31997D0746

97/746/EY: Neuvoston päätös, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän toukokuuta 1997 ja 30 päivän huhtikuuta 2001 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

Virallinen lehti nro L 302 , 05/11/1997 s. 0001 - 0002

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä lokakuuta 1997,Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän toukokuuta 1997 ja 30 päivän huhtikuuta 2001 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (97/746/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisen Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen (1) ja erityisesti sen 17 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäyhteisö ja Senegalin tasavalta ovat käyneet neuvotteluja määritelläkseen Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevaan sopimukseen pöytäkirjan soveltamisajanjakson päätyttyä tehtävät muutokset tai lisäykset,kyseisten neuvottelujen johdosta parafoitiin uusi pöytäkirja 26 päivänä maaliskuuta 1997,kyseisessä pöytäkirjassa määrätään, että yhteisön kalastajilla on kalastusmahdollisuuksia Senegalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 1 päivästä toukokuuta 1997 30 päivään huhtikuuta 2001 välisenä aikana,on välttämätöntä, että uutta pöytäkirjaa sovelletaan mahdollisimman pian sen varmistamiseksi, että yhteisön alukset aloittavat nopeasti uudelleen kalastustoiminnan; tämän vuoksi sopimuspuolet ovat parafoineet kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jossa määrätään parafoidun pöytäkirjan soveltamisesta väliaikaisesti 1 päivästä toukokuuta 1997; kirjeenvaihtona tehtävä sopimus on aiheellista tehdä, jollei perustamissopimuksen 43 artiklan nojalla tehdystä lopullisesta päätöksestä muuta johdu,on tärkeää määrittää jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakautuminen troolien ja tonnikala-alusten osalta kalastussopimuksen yhteydessä käytettävän kalastusmahdollisuuksien perinteisen jaon perusteella, jaliitteessä 1 olevassa C kohdassa määrätään yhteisön varustajien velvoitteesta purkaa tonnikalaa Senegalissa; on tarpeen täsmentää kyseinen velvoite vahvistamalla jakoperuste, joka koskee saaliin purkamista nuottaa käyttävistä tonnikalan pakastusaluksista,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän toukokuuta 1997 ja 30 päivän huhtikuuta 2001 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus.Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen ja pöytäkirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaPöytäkirjan 1 artiklassa vahvistetut troolarien ja tonnikala-alusten kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioille seuraavan jakoperusteen mukaan:>TAULUKON PAIKKA>3 artiklaYhteisön varustajat täyttävät Euroopan talousyhteisön ja Senegalin tasavallan hallituksen välisessä Senegalin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän toukokuuta 1997 ja 30 päivän huhtikuuta 2001 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan liitteessä olevassa C kohdassa esitetyn, liitteessä I mainitun nuottaa käyttävien tonnikala-alusten velvoitteen purkaa saalis suoraan seuraavan jakoperusteen mukaan:- Ranskan lipun alla purjehtivat tonnikala-alukset 44 prosenttia- Espanjan lipun alla purjehtivat tonnikala-alukset 56 prosenttia.4 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.Tehty Luxemburgissa 7 päivänä lokakuuta 1997.Neuvoston puolestaJ.-C. JUNCKERPuheenjohtaja(1) EYVL L 226, 29.8.1980, s. 7.


title: 2014/598/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014 , Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston varainhoitovuoden 2012 tilien päättämisestä

text:
               5.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 266/256

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
   Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston varainhoitovuoden 2012 tilien päättämisestä
   (2014/598/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2012,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2012 sekä viraston vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2014 antaman suosituksen (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta 10. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/2004 (4) ja erityisesti sen 17 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5),

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (6) ja erityisesti sen 108 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0194/2014),

               1.

               hyväksyy Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston varainhoitovuoden 2012 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan unionin verkko- ja tietoturvaviraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 365, 13.12.2013, s. 172.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: 2010/597/EU: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 16 päivänä syyskuuta 2010 , eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta sekä kiertoon palauttamisesta (EKP/2010/14)

text:
               9.10.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 267/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   tehty 16 päivänä syyskuuta 2010,
   eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta sekä kiertoon palauttamisesta
   (EKP/2010/14)
   (2010/597/EU)
   Euroopan keskuspankin neuvosto, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) ja erityisesti sen 16 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdassa ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankilla (EKP) on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. Tähän sisältyy toimivalta toteuttaa toimenpiteitä, joilla voidaan suojata eurosetelien luotettavuutta maksuvälineenä.

               (2)

               Eurosetelien luotettavuuden suojaamiseksi ja väärennösten asianmukaiseksi havaitsemiseksi liikkeessä olevat eurosetelit on pidettävä hyvässä kunnossa, jotta voidaan varmistua siitä, että niiden aitous voidaan helposti ja luotettavasti tarkastaa; sen vuoksi eurosetelien kunto on tarkastettava. Lisäksi epäilyttävät eurosetelit on havaittava nopeasti ja toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

               (3)

               Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 (1) 6 artiklassa asetettiin alun perin luottolaitoksille ja muille asiaankuuluville laitoksille velvollisuus poistaa kierrosta kaikki saamansa eurosetelit, joiden ne tietävät tai riittävin perustein uskovat olevan vääriä.

               (4)

               Jotta luotaisiin yhdenmukaistetut standardit eurosetelien kiertoon palauttamiselle, EKP julkaisi vuonna 2005 eurosetelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin (2), jossa määriteltiin eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamista koskevat yleiset säännöt ja menettelytavat, mukaan lukien setelinkäsittelylaitteita koskevat toimintamallit. Tämän jälkeen EKP hyväksyi yleisesti sovellettavat menettelyt kansallisten keskuspankkien toteuttamaa setelinkäsittelylaitteiden testausta varten.

               (5)

               Asetusta (EY) N:o 1338/2001 on muutettu (3) siten, että siinä laajennetaan niiden laitosten piiriä, joihin asetusta sovelletaan, ja velvoitetaan nämä laitokset varmistamaan, että niiden vastaanottamien ja kiertoon palautettaviksi tarkoitettujen eurosetelien aitous tarkastetaan ja väärät setelit havaitaan. Tältä osin asetuksessa (EY) N:o 1338/2001 säädetään, että eurosetelien osalta tämä tarkastus suoritetaan EKP:n määrittelemien menettelytapojen mukaisesti. Sen vuoksi on asianmukaista vahvistaa nämä menettelyt lainsäädännössä.

               (6)

               Vaikka jäsenvaltioilla on toimivalta määrätä seuraamuksia niille asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille laitoksille, jotka eivät noudata kyseiseen säännökseen perustuvia velvoitteitaan, eurojärjestelmän on voitava ryhtyä asianmukaisiin hallinnollisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että EKP:n määrittelemiä menettelyjä noudatetaan ja että tässä päätöksessä asetettuja sääntöjä ja menettelyjä ei kierretä, mistä seuraisi vaara siitä, että vääriä ja huonokuntoisia seteleitä ei havaita tai että ne palautetaan kiertoon,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Soveltamisala
   Tässä päätöksessä määrätään yhteisistä säännöistä ja menettelyistä, jotka koskevat eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamista ja niiden palauttamista kiertoon asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               1.

               ”Kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro.

               2.

               ”Rahaa käsittelevillä laitoksilla” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja laitoksia ja talouden toimijoita.

               3.

               ”Kiertoon palauttamisella” sellaista rahaa käsittelevien laitosten toimintaa, jossa ne palauttavat kiertoon suoraan tai epäsuorasti joko yleisöltä maksuna tai talletuksena pankkitilille tai toiselta rahaa käsittelevältä laitokselta vastaanottamiaan euroseteleitä.

               4.

               ”Setelinkäsittelylaitteella” asiakkaiden käyttämää tai henkilökunnan käyttämää laitetta, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I.

               5.

               ”Setelinkäsittelylaitteen tyypillä” setelinkäsittelylaitetta, joka voidaan erottaa muista setelinkäsittelylaitteista, kuten liitteessä I on kuvattu.

               6.

               ”Yleisillä testimenettelyillä” EKP:n täsmentämiä testimenettelyjä, joita kansallisten keskuspankkien on sovellettava testatakseen setelinkäsittelylaitetyyppejä.

               7.

               ”Koulutetulla henkilökunnalla” rahaa käsittelevien laitosten työntekijöitä, a) jotka tuntevat eurosetelien erilaiset yleisessä tiedossa olevat turvatekijät, sellaisina kuin eurojärjestelmä on täsmentänyt ja julkaissut ne, ja pystyvät tarkastamaan ne ja b) jotka tuntevat liitteessä III b luetellut lajitteluperusteet ja pystyvät tarkastamaan eurosetelit niiden mukaisesti.

               8.

               ”Väärillä euroseteleillä” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 2 artiklan a kohdassa määriteltyjä vääriä seteleitä.

               9.

               ”Käteisautomaatilla” itsepalveluun perustuvaa laitetta kuten käteistä jakavaa pankkiautomaattia, josta yleisö saa pankkikortin tai muun välineen avulla euroseteleitä niin, että pankkitiliä veloitetaan. Käteisautomaateiksi katsotaan myös itsepalveluun perustuvat maksupäätteet, joiden avulla yleisö voi maksaa tuotteita tai palveluja joko pankkikortin, käteisen rahan tai muun maksuvälineen avulla ja joissa on käteisnostotoiminto.

               10.

               ”Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 2 artiklan b kohdassa määriteltyjä viranomaisia.

               11.

               ”Huonokuntoisilla seteleillä” euroseteleitä, jotka on arvioitu kiertoon kelpaamattomiksi sen jälkeen, kun niiden kunto on tarkastettu 6 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

               12.

               ”Luottolaitoksella” luottolaitosta, sellaisena kuin se on määritelty luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (4) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa.

         3 artikla
   Yleiset periaatteet
   1.   Rahaa käsittelevien laitosten velvollisuus tarkastaa eurosetelien aitous ja kunto pannaan täytäntöön tässä päätöksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti.
   2.   Jos samojen eurosetelien kiertoon palauttamiseen osallistuu kaksi tai useampi rahaa käsittelevä laitos, se rahaa käsittelevä laitos, joka on vastuussa kyseisten eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta, nimetään kansallisten säännösten mukaan tai jollei mainitunlaisia säännöksiä ole, asianomaisten rahaa käsittelevien laitosten välisillä keskinäisillä sopimuksilla.
   3.   Aitous ja kunto tarkastetaan joko setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, tai manuaalisesti koulutetun henkilökunnan toimesta.
   4.   Eurosetelit voidaan palauttaa kiertoon asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä ainoastaan, jos niiden aitous ja kunto on tarkastettu sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, ja jos ne on luokiteltu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta euroseteleihin, jotka kansallinen keskuspankki tai toinen rahaa käsittelevä laitos, joka on jo tarkastanut eurosetelien aitouden ja kunnon tällä tavoin, on suoraan toimittanut rahaa käsittelevälle laitokselle.
   5.   Rahaa käsittelevät laitokset voivat ottaa käyttöön setelien aitouden ja kunnon tarkastamiseen käytettäviä, henkilökunnan käyttämiä laitteita sekä asiakkaiden käyttämiä laitteita ainoastaan, jos ne ovat läpäisseet kansallisen keskuspankin testauksen ja ne sisältyvät EKP:n verkkosivuilla olevaan luetteloon siten kuin 9 artiklan 2 kohdassa määrätään. Laitteita käytetään testauksen läpäisseillä tehtaan standardiasetuksilla kaikki niiden päivitykset mukaan lukien, elleivät kansallinen keskuspankki ja rahaa käsittelevä laitos ole sopineet tiukemmista asetuksista.
   6.   Mikäli koulutettu henkilökunta on tarkastanut eurosetelien aitouden ja kunnon ja luokitellut ne aidoiksi ja hyväkuntoisiksi, mutta seteleitä ei ole tarkastettu sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, setelit voidaan palauttaa kiertoon ainoastaan laitoksen kassalta.
   7.   Tätä päätöstä ei sovelleta kansallisten keskuspankkien suorittamaan eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamiseen.
   4 artikla
   Eurosetelien luokittelu ja käsittely setelinkäsittelylaitteilla
   1.   Asiakkaiden käyttämillä laitteilla tarkastettujen eurosetelien luokittelussa ja käsittelyssä sovelletaan liitettä IIa.
   2.   Henkilökunnan käyttämillä laitteilla tarkastettujen eurosetelien luokittelussa ja käsittelyssä sovelletaan liitettä IIb.
   5 artikla
   Väärien eurosetelien havaitseminen
   Rahaa käsittelevien laitosten on luovutettava välittömästi, kansallisten säädösten mukaisesti ja joka tapauksessa viimeistään 20 työpäivän kuluessa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille setelit, joita ei ole vahvistettu aidoiksi euroseteleiksi liitteen IIa tai IIb mukaan tehdyn luokittelun tai koulutetun henkilökunnan suorittaman manuaalisen aitouden tarkastuksen perusteella.
   6 artikla
   Huonokuntoisten eurosetelien havaitseminen
   1.   Setelien kunnon tarkastus suoritetaan liitteissä IIIa ja IIIb kuvattujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti.
   2.   Kansallinen keskuspankki voi EKP:lle ilmoitettuaan määrätä yhtä tai useampaa eurosetelien nimellisarvoa koskevista tiukemmista vaatimuksista mikäli se on perusteltua esimerkiksi kierrossa olevien eurosetelien laadun heikkenemisen vuoksi kyseisessä jäsenvaltiossa.
   3.   Huonokuntoiset eurosetelit luovutetaan kansalliselle keskuspankille kansallisten säädösten mukaisesti.
   7 artikla
   Poikkeukset
   1.   Kansalliset keskuspankit voivat antaa sellaisten luottolaitosten syrjäisille sivukonttoreille, joilla on vain vähän käteistoimintoja, luvan siihen, että koulutettu henkilökunta tarkastaa manuaalisesti asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä kiertoon palautettavien eurosetelien kunnon, jos setelien aitous tarkastetaan sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen. Hakiessaan tällaista lupaa luottolaitosten on toimitettava jäsenvaltionsa kansalliselle keskuspankille todisteet kyseisen sivukonttorin syrjäisestä sijainnista ja sen käteistoimintojen vähäisyydestä. Jokainen kansallinen keskuspankki varmistaa sen, että tällä tavalla manuaalisesti tarkastettujen eurosetelien määrä ei ylitä viittä prosenttia kaikkien niiden eurosetelien määrästä, jotka jaetaan vuosittain asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä. Kansalliset keskuspankit päättävät, sovelletaanko viiden prosentin rajaa kuhunkin luottolaitokseen erikseen vai kaikkiin luottolaitoksiin kansallisella tasolla.
   2.   Mikäli poikkeuksellisen tapahtuman vuoksi eurosetelien toimituksessa jäsenvaltiossa esiintyy merkittäviä häiriöitä, rahaa käsittelevien laitosten koulutettu henkilökunta voi väliaikaisesti ja asianomaisen kansallisen keskuspankin todettua, että tapahtuma on poikkeuksellinen, tarkastaa manuaalisesti sellaisten eurosetelien aitouden ja kunnon, jotka palautetaan kiertoon asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä.
   8 artikla
   Eurojärjestelmän sitoumukset
   1.   Eurojärjestelmä toimittaa täsmentämänsä euroseteleitä ja niiden koneellisesti luettavissa olevia turvatekijöitä koskevat tiedot valmistajille etukäteen ennen uuden setelisarjan liikkeeseenlaskua sekä myöhemmin, jotta setelinkäsittelylaitteet voidaan valmistaa yhteisiä testausmenetelmiä koskevien vaatimusten mukaisesti ja sopeuttaa uusia vaatimuksia vastaaviksi.
   2.   Eurojärjestelmä antaa eurojärjestelmän täsmentämiä euroseteleitä ja niiden yleisessä tiedossa olevia turvatekijöitä koskevia tietoja rahaa käsitteleville laitoksille etukäteen ennen uuden eurosetelisarjan liikkeeseenlaskua sekä myöhemmin, jotta henkilökunnalle voidaan antaa tarpeellinen koulutus.
   3.   Eurojärjestelmä tukee rahaa käsittelevien laitosten henkilökunnalleen järjestämää koulutusta sen varmistamiseksi, että koulutettu henkilökunta on pätevä tarkastamaan eurosetelien aitouden ja kunnon.
   4.   Eurojärjestelmä ilmoittaa rahaa käsitteleville laitoksille väärennösten uhasta silloin, kun se on asianmukaista, ja eurojärjestelmä voi edellyttää, että rahaa käsittelevät laitokset ryhtyvät toimenpiteisiin, mukaan lukien nimellisarvoltaan kyseisen suuruisten setelien kiertoon palauttamista koskeva väliaikainen kielto.
   5.   Eurojärjestelmä ilmoittaa setelinkäsittelylaitteiden valmistajille väärennösten uhasta asianmukaisella tavalla.
   9 artikla
   Setelinkäsittelylaitteita koskevat eurojärjestelmän yhteiset testausmenetelmät
   1.   Kansalliset keskuspankit testaavat setelinkäsittelylaitteiden tyypit yhteisiä testausmenetelmiä noudattaen.
   2.   Testauksen läpäisseet setelinkäsittelylaitteiden tyypit sisällytetään 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla EKP:n verkkosivuilla olevaan luetteloon niin kauan kuin testitulokset ovat voimassa. Jos tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite menettää tänä aikana kykynsä havaita kaikki eurojärjestelmän tiedossa olevat väärät eurosetelit, tyyppi poistetaan luettelosta EKP:n täsmentämän menettelyn mukaisesti.
   3.   Kun setelinkäsittelylaitteen tyyppi on läpäissyt testauksen, testitulokset ovat voimassa koko euroalueella vuoden ajan sen kuukauden päättymisestä lukien, jona testitulos on julkaistu EKP:n verkkosivuilla edellyttäen, että setelinkäsittelylaitteen tyyppi säilyttää kyvyn havaita kaikki eurojärjestelmän tiedossa olevat väärät eurosetelit kyseisen ajanjakson ajan.
   4.   Eurojärjestelmä ei ole vastuussa siitä, että testauksen läpäissyt tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite ei pysty luokittelemaan ja käsittelemään euroseteleitä liitteissä IIa ja IIb kuvatulla tavalla.
   10 artikla
   Eurojärjestelmän valvontatoimenpiteet ja korjaustoimenpiteet
   1.   Jollei kansallisen oikeuden vaatimuksista muuta johdu, kansallisilla keskuspankeilla on oikeus i) tehdä tarkastuksia paikan päällä, myös ilmoittamatta, rahaa käsittelevien laitosten tiloissa valvoakseen niiden setelinkäsittelylaitteita ja erityisesti laitteiden kykyä tarkastaa aitous ja kunto ja yhdistää mahdollisesti väärät eurosetelit ja sellaiset eurosetelit, jotka eivät ole selvästi oikeita, tilinhaltijaan ja ii) tarkastaa setelinkäsittelylaitteiden käyttöä ja valvontaa, tarkastettujen eurosetelien käsittelyä sekä manuaalista aitous- ja kuntotarkastusta ohjaavat prosessit.
   2.   Jollei kansallisen oikeuden vaatimuksista muuta johdu, kansallisilla keskuspankeilla on oikeus ottaa näytteitä käsitellyistä euroseteleistä tarkastaakseen ne omissa tiloissaan.
   3.   Jos kansallinen keskuspankki havaitsee paikalla tehtävän tarkastuksen kuluessa, että tämän päätöksen määräyksiä ei ole noudatettu, sen tulee vaatia, että rahaa käsittelevä laitos ottaa käyttöön korjaavat toimenpiteet määrätyn ajan kuluessa. Vaatimuksen esittänyt kansallinen keskuspankki voi EKP:n puolesta kieltää rahaa käsittelevää laitosta palauttamasta kiertoon tietyn arvoisia euroseteleitä, kunnes päätöksen määräysten noudattamatta jättäminen on korjattu. Jos päätöksen määräysten noudattamatta jättäminen johtuu siitä, että tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite ei toimi asianmukaisesti, mainittu laite voidaan tämän johdosta poistaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.
   4.   Määräysten noudattamatta jättämiseksi katsotaan se, että rahaa käsittelevä laitos ei tee tarkastuksen yhteydessä yhteistyötä kansallisen keskuspankin kanssa.
   11 artikla
   Raportointivelvoitteet
   Jotta EKP ja kansalliset keskuspankit voivat valvoa sitä, noudattavatko rahaa käsittelevät laitokset tätä päätöstä ja valvoa rahan kierron kehitystä, rahaa käsittelevien laitosten on i) ilmoitettava kansallisille keskuspankeille kirjallisesti, elektroniset välineet mukaan lukien, ennen kuin tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite otetaan käyttöön ja ii) toimitettava kansallisille keskuspankeille liitteessä IV täsmennetyt tiedot.
   12 artikla
   Kustannukset
   1.   Eurojärjestelmä ei korvaa rahaa käsitteleville laitoksille niille tämän päätöksen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia.
   2.   Eurojärjestelmä ei korvaa lisäkustannuksia, joita rahaa käsitteleville laitoksille aiheutuu liikkeeseen laskettavien eurosetelien muutetuista tai uusista turvatekijöistä.
   13 artikla
   Loppumääräykset
   1.   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011. Kukin kansallinen keskuspankki voi päättää antaa omissa jäsenvaltioissaan rahaa käsitteleville laitoksille siirtymäajan liitteessä IV tarkoitettujen tilastotietojen raportoinnin osalta. Liitettä IV sovelletaan viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2012.
   2.   Rahaa käsittelevillä laitoksilla on niissä jäsenvaltioissa, jotka ottavat euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2011 tai sen jälkeen, euron käyttöönottopäivästä lukien vuoden siirtymäaika tämän päätöksen soveltamiseen.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 16 päivänä syyskuuta 2010.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6.

      (2)  Eurosetelien palauttaminen kiertoon – toimintamalli väärennösten havaitsemista ja setelien laatuun perustuvaa lajittelua varten luottolaitoksille ja muille rahaa ammattimaisesti käsitteleville laitoksille.

      (3)  Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2009 (EUVL L 17, 22.1.2009, s. 1).

      (4)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

      LIITE I
      SETELINKÄSITTELYLAITTEET
      1.   Yleiset tekniset vaatimukset
      1.1   Jotta laitetta voidaan pitää setelinkäsittelylaitteena, sen on kyettävä käsittelemään eurosetelieriä, luokittelemaan yksittäiset eurosetelit ja fyysisesti erottelemaan eurosetelit niiden saamien luokitusten mukaan ilman koneen käyttäjän myötävaikutusta liitteen IIa ja IIb mukaisesti. Setelinkäsittelylaitteissa on oltava vaadittu määrä tarkoitukseen varattuja lajittelulokeroita ja/tai muita keinoja, joilla voidaan varmistaa se, että käsitellyt eurosetelit erotellaan toisistaan luotettavasti.
      1.2   Setelinkäsittelylaitteiden on oltava muunneltavissa sen varmistamiseksi, että ne kykenevät luotettavasti havaitsemaan uudet väärennökset. Lisäksi niiden on oltava muunneltavissa, jotta on mahdollista asettaa tiukempia tai vähemmän tiukkoja kuntoa koskevia lajittelukriteereitä, jos se on tarpeen.
      2.   Setelinkäsittelylaitteiden ryhmät
      Setelinkäsittelylaitteet ovat joko asiakkaiden käyttämiä laitteita tai henkilökunnan käyttämiä laitteita:
      Taulukko 1
      Asiakkaiden käyttämät laitteet

                  A.   Asiakkaiden käyttämät laitteet, joihin käteistä talletetaan niin, että asiakas kyetään jäljittämään

                  1.

                  Talletusautomaatit

                  Talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen, mutta niissä ei ole käteisnostotoimintoa. Talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia.

                  2.

                  Käteisen kierrätysautomaatit

                  Käteisen kierrätysautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Käteisen kierrätysautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen. Nostoihin käteisen kierrätysautomaatit voivat käyttää aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa.

                  3.

                  Yhdistetyt talletusautomaatit

                  Yhdistetyt talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Yhdistetyt talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia. Nostoihin yhdistetyt talletusautomaatit eivät käytä sellaisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa, vaan ainoastaan erikseen niihin ladattuja euroseteleitä.

                  B.   Muut asiakkaiden käyttämät laitteet

                  4.

                  Käteisnostoautomaatit

                  Käteisnostoautomaatit ovat käteisnostolaitteita, jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ennen niiden jakamista asiakkaille. Käteisnostoautomaatit käyttävät rahaa käsittelevien laitosten tai muiden automatisoitujen järjestelmien (kuten myyntiautomaattien) niihin lataamia euroseteleitä.

      Taulukko 2
      Henkilökunnan käyttämät laitteet

                  1.

                  Setelinlajittelulaite

                  Setelinlajittelulaitteet tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon.

                  2.

                  Setelien aitouden tarkastuslaite

                  Setelien aitouden tarkastuslaitteet tarkastavat eurosetelien aitouden.

                  3.

                  Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet

                  Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet ovat käteistä kierrättäviä laitteita, joita käyttävät rahaa käsittelevät laitokset ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon. Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet voivat käyttää nostoihin aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä.

                  4.

                  Pankkivirkailijaa avustavat laitteet

                  Pankkivirkailijaa avustavat laitteet ovat laitteita, joita rahaa käsittelevät laitokset käyttävät ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä.

            Kun asiakkaat syöttävät talletettavia euroseteleitä pankkivirkailijaa avustaviin käteistä kierrättäviin laitteisiin tai pankkivirkailijaa avustaviin laitteisiin tai ottavat näiden laitteiden jakamia euroseteleitä, kyseisiä laitteita on pidettävä asiakkaiden käyttäminä laitteina ja niiden on luokiteltava ja käsiteltävä euroseteleitä liitteen IIa mukaisesti.
      3.   Setelinkäsittelylaitetyypit
      Eurojärjestelmä testaa setelinkäsittelylaitetyyppejä. Setelinkäsittelylaitetyypit voidaan erottaa toisistaan niiden erityisten havaitsemisjärjestelmien, ohjelmiston ja muiden niiden ydintoimintojen suorittamisen osatekijöiden avulla. Niitä ovat a) aitojen eurosetelien tunnistaminen; b) vääriksi epäiltyjen eurosetelien havaitseminen ja erotteleminen; c) huonokuntoisten eurosetelien havaitseminen ja erotteleminen hyväkuntoisista euroseteleistä, jos näin tehdään ja d) mahdollisesti vääriksi euroseteleiksi tunnistettujen esineiden ja sellaisten eurosetelien jäljittäminen, joita ei ole selvästi todettu aidoiksi, jos näin tehdään.

      LIITE IIa
      EUROSETELIEN LUOKITTELU JA KÄSITTELY ASIAKKAIDEN KÄYTTÄMILLÄ LAITTEILLA
      Eurosetelit luokitellaan yhteen seuraavista ryhmistä ja erotellaan fyysisesti ryhmittäin. Laitteiden, jotka eivät tarkasta eurosetelien kuntoa, ei tarvitse erotella ryhmiä 4a ja 4b.
      Taulukko 1
      Eurosetelien luokittelu ja käsittely Asiakkaiden käyttämillä laitteilla, joihin talletetaan käteistä rahaa ja jotka jäljittävät asiakkaan

                  Ryhmä

                  Ominaisuudet

                  Toimenpiteet

                  1

                  Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi

                  Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä:

                              —

                              kyseessä on muu kuin euroseteli

                              —

                              kyseessä on eurosetelin kaltainen esine

                              —

                              kuva tai koko on väärä

                              —

                              kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu

                              —

                              laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe.

                  Laite palauttaa esineen asiakkaalle.

                  2

                  Mahdollisesti väärät eurosetelit

                  Kuva ja muoto tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella.

                  Kierrosta poistaminen.
                  Toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden tarkastamista varten yhdessä tilinhaltijaa koskevien tietojen kanssa välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta. Tilinhaltijan tiliä ei hyvitetä.

                  3

                  Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi

                  Kuva ja muoto tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä.

                  Kierrosta poistaminen.
                  Eurosetelit käsitellään erikseen ja toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden tarkastamista varten välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta.
                  Tiedot tilinhaltijasta säilytetään kahdeksan viikon ajan sen jälkeen, kun laite on havainnut eurosetelit. Tiedot annetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille niiden pyynnöstä. Vaihtoehtoisesti toimivaltaisen kansallisen viranomaisen kanssa voidaan sopia, että tilinhaltijan jäljittämisen mahdollistavat tiedot toimitetaan kyseisille viranomaisille yhdessä eurosetelien kanssa.
                  Tilinhaltijan tiliä voidaan hyvittää.

                  4a

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antavat positiivisen tuloksen.

                  Seteli voidaan palauttaa kiertoon.
                  Tilinhaltijan tiliä hyvitetään.

                  4b

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antaa negatiivisen tuloksen.

                  Ei voida palauttaa kiertoon ja palautetaan kansalliselle keskuspankille.
                  Tilinhaltijan tiliä hyvitetään.

            Laite ei palauta asiakkaalle 2- ja 3-ryhmiin kuuluvia euroseteleitä, jos laite sallii talletustapahtuman peruuttamisen. Mainitunlaisten eurosetelien pitäminen laitteessa silloin, kun tapahtuma peruutetaan, voidaan toteuttaa varastoimalla ne laitteessa olevaan erilliseen väliaikaiseen varastoon.
      Kansallinen keskuspankki voi sopia rahaa käsittelevän laitoksen kanssa, että 3-ryhmän euroseteleitä ei erotella fyysisesti 4a- ja 4b-ryhmien euroseteleistä ja että sellaisessa tapauksessa kaikkia kolmea ryhmää käsitellään 3-ryhmän euroseteleinä.
      Taulukko 2
      Eurosetelien luokittelu ja käsittely muilla asiakkaiden käyttämillä laitteilla

                  Ryhmä

                  Ominaisuudet

                  Toimenpiteet

                  A

                              i)

                              Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi;

                              ii)

                              mahdollisesti väärät eurosetelit tai

                              iii)

                              eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi

                              i)

                              Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä:

                                          —

                                          kyseessä on muu kuin euroseteli

                                          —

                                          kyseessä on eurosetelin kaltainen esine

                                          —

                                          kuva tai koko on väärä

                                          —

                                          kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu

                                          —

                                          laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe.

                              ii)

                              Tunnistettu mahdollisesti vääräksi euroseteliksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella.

                              iii)

                              Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä.

                  Kierrosta poistaminen.
                  Toimitettava oikeaksi tunnistamista varten toimivaltaisille kansallisille viranomaisille välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa siitä, kun laite on havainnut ne.

                  B1

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antavat positiivisen tuloksen.

                  Voidaan jakaa asiakkaille.

                  B2

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antaa negatiivisen tuloksen.

                  Ei voida jakaa asiakkaille ja palautetaan kansalliseen keskuspankkiin.

      LIITE IIb
      EUROSETELIEN LUOKITTELU JA KÄSITTELY HENKILÖKUNNAN KÄYTTÄMILLÄ LAITTEILLA
      Eurosetelit luokitellaan yhteen seuraavista ryhmistä ja erotellaan fyysisesti ryhmittäin. Laitteiden, jotka eivät tarkasta eurosetelien kuntoa, ei tarvitse erotella ryhmiä B1 ja B2.
      Eurosetelien luokittelu ja käsittely henkilökunnan käyttämillä laitteilla

                  Ryhmä

                  Ominaisuudet

                  Toimenpiteet

                  A

                              i)

                              Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi;

                              ii)

                              mahdollisesti väärät eurosetelit tai

                              iii)

                              eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi

                              i)

                              Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä:

                                          —

                                          kyseessä on muu kuin euroseteli

                                          —

                                          kyseessä on setelien kaltainen esine

                                          —

                                          kuva tai koko on väärä

                                          —

                                          kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu

                                          —

                                          laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe.

                              ii)

                              Tunnistettu mahdollisesti vääräksi euroseteliksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella.

                              iii)

                              Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä.

                  Laite palauttaa esineen käyttäjälle jatkoarviointia ja käsittelyä varten.

                              i)

                              Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi: sen jälkeen, kun henkilökunta on arvioinut ne ulkonäön perusteella, nämä esineet erotetaan mahdollisesti vääristä euroseteleistä ja euroseteleistä, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi;

                              ii)

                              mahdollisesti väärät eurosetelit ja

                              iii)

                              eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi: Nämä käsitellään erikseen ja toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden lopullista tarkastamista varten välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta.

                  B1

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antoivat positiivisen tuloksen

                  Seteli voidaan palauttaa kiertoon.
                  Tilinhaltijan tiliä hyvitetään.

                  B2

                  Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi

                  Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antoivat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antoi negatiivisen tuloksen.

                  Ei voida palauttaa kiertoon ja palautetaan kansalliselle keskuspankille.
                  Tilinhaltijan tiliä hyvitetään.

            Erityiset luokittelu- ja lajittelusäännöt eräille henkilökunnan käyttämille laitteille
      1.   Setelinlajittelulaitteet luokittelevat ja lajittelevat fyysisesti eurosetelit A-, B1- ja B2-ryhmiin siten kuin liitteessä IIb on määrätty, mitä varten tarvitaan ainakin kolme tarkoitusta varten varattua lajittelulokeroa, jotta voidaan välttää laitteen käyttäjän puuttuminen laitteen toimintaan.
      2.   Sellaiset setelinlajittelulaitteet, joissa on vain kaksi tarkoitukseen varattua lajittelulokeroa, voivat kuitenkin luokitella ja lajitella euroseteleitä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                  a)

                  Aitous- ja kuntotarkastukset tehdään samalla syöttökerralla. Mainitulla syöttökerralla kaikki B1-ryhmään kuuluvat eurosetelit on lajiteltava yhteen lajittelulokeroon, kun taas sekä A- että B2-ryhmään kuuluvat eurosetelit lajitellaan toiseen erilliseen lajittelulokeroon, joka ei ole missään fyysisessä kosketuksessa minkään B1-ryhmään kuuluvan eurosetelin kanssa.

                  b)

                  Jos A-ryhmän eurosetelin todetaan olevan toisessa lajittelulokerossa, käyttäjän on syötettävä toisessa lajittelulokerossa olevat eurosetelit uudelleen laitteen läpi. Tällä toisella syöttökerralla ne eurosetelit, jotka ovat mahdollisesti vääriä, on erotettava B2-ryhmän euroseteleistä lajittelemalla ensin mainitut tarkoitukseen varattuun lajittelulokeroon.

            3.   Setelien aitouden tarkastuslaitteet luokittelevat ja fyysisesti lajittelevat eurosetelit A- ja B-ryhmiin, mitä varten tarvitaan ainakin kaksi tarkoitukseen varattua lajittelulokeroa, jotta voidaan välttää laitteen käyttäjän puuttuminen laitteen toimintaan.
      4.   Sellaiset setelien aitouden tarkastuslaitteet, joissa on vain yksi tarkoitukseen varattu lajittelulokero, voivat kuitenkin luokitella ja lajitella euroseteleitä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                  a)

                  Aina kun käsitellään A-ryhmään kuuluvaa euroseteliä, laitteen on välittömästi lopetettava käsittely ja pidettävä A-ryhmään kuuluva euroseteli sellaisessa asennossa, joka estää fyysisen kosketuksen aidoiksi todettuihin euroseteleihin.

                  b)

                  Aitoustarkastuksen tulos on ilmoitettava jokaisesta yksittäisestä A-ryhmän eurosetelistä näytöllä.

                  c)

                  Laitteen on tarkastettava, onko laitteessa A-ryhmän euroseteli, kun se lopettaa käsittelyn, ja käsittelyä voidaan jatkaa vasta sen jälkeen, kun laitteen käyttäjä on poistanut fyysisesti A-ryhmän eurosetelin.

                  d)

                  Kussakin käsittelymoodin keskeytyksessä vain yksi A-ryhmän euroseteli saa olla laitteen käyttäjän saatavilla.

      LIITE IIIa
      VÄHIMMÄISVAATIMUKSET EUROSETELIEN AUTOMATISOIDULLE KUNTOTARKASTUKSELLE
      Tässä liitteessä asetetaan vähimmäisvaatimukset eurosetelien automatisoidulle kuntotarkastukselle setelinkäsittelylaitteilla.
      Kuntotarkastuksessa katsotaan huonokuntoisiksi sellaiset eurosetelit, joissa on jokin jäljempänä määrättyjä pakollisia vaatimuksia koskeva puute.
      Hyväksyttävä sietoraja setelinkäsittelylaitteiden suorittamille kuntotarkastuksille on viisi prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että laitteet voivat luokitella virheellisesti ja lajitella hyväkuntoisiksi korkeintaan viisi prosenttia niistä euroseteleistä, jotka eivät täytä kuntokriteereitä.
      Taulukko 1
      Luettelo lajittelukriteereistä automatisoitua kuntoon perustuvaa lajittelua varten

                  Puute

                  Määritelmä

                  1.

                  Lika

                  Seteli likaantunut kauttaaltaan

                  2.

                  Tahra

                  Yhdessä kohtaa seteliä oleva likakeskittymä

                  3.

                  Töherrys

                  Euroseteliin lisätty kuva tai kirjaimet, jotka on kirjoitettu tai merkitty millä hyvänsä tavalla

                  4.

                  Haalistunut seteli

                  Painoväri irronnut eurosetelistä tai sen osasta esim. pesussa

                  5.

                  Repeytymä

                  Ei kaipaa tarkempaa selitystä

                  6.

                  Reikä

                  Ei kaipaa tarkempaa selitystä

                  7.

                  Rikkinäinen seteli

                  Eurosetelin vähintään yhdestä reunasta puuttuu osa tai osia (vrt. osan puuttuminen setelin keskeltä katsotaan reiäksi)

                  8.

                  Korjaus

                  Osia yhdestä tai useammasta eurosetelistä liitetty yhteen teipillä tai liimalla

                  9.

                  Rypistynyt seteli

                  Useita epäsäännöllisiä taitteita

                  10.

                  Pehmennyt seteli

                  Setelin rakenne on heikentynyt siten, että seteli on menettänyt jäykkyytensä

                  11.

                  Taitos

                  Ei kaipaa tarkempaa selitystä

                  12.

                  Taitettu kulma

                  Ei kaipaa tarkempaa selitystä

            Tarkempaa tietoa lajittelukriteereistä
      1.   Lika
      Lika lisää eurosetelien optista tiheyttä. Seuraavassa taulukossa täsmennetään hyväkuntoisiksi luokiteltavien setelien suurin sallittu tiheyden lisäys raja-arvoa edustavissa näytteissä verrattuna uusiin euroseteleihin:
      Taulukko 2:
      Optisen tiheyden tasot

                  Setelin nimellisarvo

                  Suurin sallittu tiheyden lisäys raja-arvoa edustavassa näytteessä verrattuna uuteen euroseteliin

                  Suodatin

                  5 euroa

                  0,06

                  Magenta

                  10 euroa

                  0,06

                  Magenta

                  20 euroa

                  0,08

                  Magenta

                  50 euroa

                  0,07

                  Magenta

                  100 euroa

                  0,07

                  Magenta

                  200 euroa

                  0,04

                  Magenta

                  500 euroa

                  0,04

                  Magenta

            Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos ne eivät täytä näitä kriteerejä. Kansalliset keskuspankit pitävät mallieuroseteleitä, joista ilmenee näihin kriteereihin perustuva likaisuuden aste. Mallieurosetelien tiheysmitat perustuvat seuraaviin kriteereihin:

                  —

                  Tiheysmittastandardi: ISO 5 osat 3 ja 4

                  —

                  Suodatinstandardi: DIN 16536

                  —

                  Absoluuttiset mitat: standardi kalibrointi (valkoinen ruutu)

                  —

                  Polarisaatiosuodatin: päällä

                  —

                  Aukko: 3 mm

                  —

                  Valotus: D65/2

                  —

                  Tausta: valkoinen ruutu standardi kalibrointi

            Tiheyden lisäys mallisetelissä on korkein arvo vähintään neljän mittauspisteen keskiarvoista setelin etu- ja takapuolelta mitattuna alueella, jolla ei ole painojälkeä eikä vesileimamodulaatiota.
      2.   Tahra
      Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on vähintään 9 mm kertaa 9 mm:n alueen peittävä paikallinen likakeskittymä kohdassa, jossa ei ole painojälkeä, tai vähintään 15 mm kertaa 15 mm:n alueen peittävä likakeskittymä kohdassa, jossa on painojälki.
      3.   Töherrys
      Tällä hetkellä töherryksen havaitsemisesta ei ole pakollisia vaatimuksia.
      4.   Haalistunut seteli
      Euroseteli voi haalistua esimerkiksi pesussa tai joutuessaan tekemisiin vahvojen kemiallisten aineiden kanssa. Tällaiset huonokuntoiset eurosetelit voidaan mahdollisesti havaita tarkastettaessa kuvaa tai ultraviolettivalossa näkyviä aitoustekijöitä.
      5.   Repeytymä
      Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on avoimia repeytymiä, joita laitteen kuljetushihna(t) ei(vät) osittain tai kokonaan peitä ja jos repeytymä on kooltaan jäljempänä ilmoitettua suurempi.
      Taulukko 3
      Repeytymä

                  Suunta

                  Leveys

                  Pituus

                  Pystysuunnassa

                  4 mm

                  8 mm

                  Vaakasuunnassa

                  4 mm

                  15 mm

                  Viistossa

                  4 mm

                  18 mm (1)

            6.   Reikä
      Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on reikiä, joita laitteen kuljetushihna(t) ei(vät) osittain tai kokonaan peitä ja jos reikä on suurempi kuin 10 mm2.
      7.   Rikkinäinen seteli
      Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos pituutta on pienennetty vähintään 6 mm tai leveyttä vähintään 5 mm. Mittoja verrataan eurosetelien nimellispituuksiin ja -leveyksiin.
      8.   Korjaus
      Korjatussa eurosetelissä osia yhdestä tai useammasta setelistä on liitetty yhteen esimerkiksi teippaamalla tai liimaamalla. Euroseteli on huonokuntoinen, jos yli 50 µm paksu teippi peittää sen pinnasta yli 10 mm kertaa 40 mm:n alueen.
      9.   Rypistynyt seteli
      Rypistyneet eurosetelit havaitaan yleensä sen vuoksi, että niiden heijastavuus tai jäykkyys on kärsinyt. Niiden osalta ei ole mitään pakollisia vaatimuksia.
      10.   Pehmennyt seteli
      Eurosetelit, joiden jäykkyys on hyvin vähäistä, lajitellaan huonokuntoisiksi, mikäli se on mahdollista. Koska pehmenemistä yleensä esiintyy lähinnä likaantumisen yhteydessä, pehmenneet eurosetelit havaitaan yleensä likaisuutta tarkastettaessa. Niiden osalta ei ole mitään pakollisia vaatimuksia.
      11.   Taitos
      Taitetut eurosetelit voidaan havaita eurosetelien kokoa mittaavilla sensoreilla, koska niiden pituus tai leveys on pienentynyt. Taitokset voidaan havaita myös tarkastettaessa setelin paksuutta. Teknisten rajoitusten vuoksi kuitenkin vain sellaiset taitokset, jotka täyttävät rikkinäisyyttä koskevat kriteerit, eli taitokset, jotka johtavat pituuden pienenemiseen yli 6 mm:llä tai leveyden pienenemiseen yli 5 mm:llä, voidaan havaita ja vain tällaisia taitoksia sisältävät setelit ovat huonokuntoisia.
      12.   Taitettu kulma
      Euroseteli on huonokuntoinen, jos siinä on taitettu kulma, jonka pinta-ala on yli 130 mm2 ja jonka lyhyemmän reunan pituus on suurempi kuin 10 mm.

         (1)  Tämä mitataan setelin siitä reunasta, josta repeytymä alkaa (repeytymän kohtisuora projektio setelin reunalla), ei itse repeytymän pituutena.

      LIITE IIIb
      VÄHIMMÄISVAATIMUKSET EUROSETELIEN MANUAALISELLE KUNTOTARKASTUKSELLE
      Tässä liitteessä esitetään vähimmäisvaatimukset koulutetun henkilökunnan suorittamalle eurosetelien manuaaliselle kuntotarkastukselle.
      Kuntotarkastuksessa eurosetelit, joissa on jokin jäljempänä esitetyssä taulukossa mainittu puute tai selvästi havaittava näkyviä turvatekijöitä koskeva puute, katsotaan huonokuntoisiksi. Taitetut eurosetelit ja eurosetelit, joista kulma on taitettu, voidaan kuitenkin korjata taittamalla ne käsin takaisin oikeaan asentoon, jos se on mahdollista. Kuntotarkastukset suoritetaan tarkastamalla yksittäiset eurosetelit silmämääräisesti eivätkä ne edellytä minkäänlaisten välineiden käyttöä.
      Luettelo lajittelukriteereistä manuaalista kuntotarkastusta varten

                  Tarkastettava seikka

                  Kuvaus

                  1.

                  Lika

                  Silmin havaittava eurosetelin likaisuus

                  2.

                  Tahra

                  Silmin havaittava likakeskittymä

                  3.

                  Töherrys

                  Silmin havaittava euroseteliin lisätty kuva tai kirjaimet, jotka on kirjoitettu tai merkitty millä hyvänsä tavalla

                  4.

                  Haalistunut seteli

                  Painoväri irronnut eurosetelistä tai sen osasta silmin havaittavalla tavalla esim. pesussa

                  5.

                  Repeytymä

                  Euroseteli, jonka ainakin yksi reuna on revennyt

                  6.

                  Reikä

                  Euroseteli, jossa on ainakin yksi silmin havaittava reikä

                  7.

                  Rikkinäinen seteli

                  Euroseteli, jonka ainakin yhdestä reunasta puuttuu osa/osia (vrt. reikä), esim. puuttuva kulma

                  8.

                  Korjaus

                  Osia yhdestä tai useammasta eurosetelistä on liitetty yhteen teipillä, liimalla tai muulla tavalla

                  9.

                  Rypistynyt seteli

                  Euroseteli, jossa on useita satunnaisia taitoksia, jotka vaikuttavat huomattavasti sen ulkonäköön

                  10.

                  Pehmennyt seteli

                  Euroseteli, jonka rakenne on heikentynyt siten, että seteli on selvästi menettänyt jäykkyytensä

                  11.

                  Taitettu euroseteli

                  Euroseteli, joka on taitettu, mukaan lukien euroseteli, jota ei voida taittaa takaisin oikeaan asentoon

                  12.

                  Taitettu kulma

                  Euroseteli, jossa on ainakin yksi selvästi havaittava taitettu kulma

      LIITE IV
      TIEDONKERUU RAHAA KÄSITTELEVILTÄ LAITOKSILTA
      1.   Tavoitteet
      Tiedonkeruun tavoitteena on mahdollistaa se, että kansalliset keskuspankit ja EKP valvovat rahaa käsittelevien laitosten asianomaista toimintaa ja rahan kierron kehitystä.
      2.   Yleiset periaatteet
      2.1   Setelinkäsittelylaitteita koskevat tiedot ilmoitetaan vain silloin, kun laitteita käytetään setelien kiertoon palauttamiseen.
      2.2   Rahaa käsittelevät laitokset toimittavat jäsenvaltioidensa kansallisille keskuspankeille säännöllisesti seuraavat tiedot:

                  —

                  tiedot laitoksista, joissa rahaa käsitellään, kuten sivukonttoreista ja

                  —

                  tiedot setelinkäsittelylaitteista ja käteisautomaateista.

            2.3   Lisäksi rahaa käsittelevät laitokset, jotka palauttavat euroseteleitä kiertoon seteleitä käsittelevien laitteiden ja käteisautomaattien välityksellä, toimittavat jäsenvaltionsa kansalliselle keskuspankille säännöllisesti seuraavat tiedot:

                  —

                  tiedot setelinkäsittelylaitteilla ja käteisautomaateilla suoritettujen käteisoperaatioiden määrästä (käsiteltyjen eurosetelien lukumäärä)

                  —

                  tiedot syrjäseuduilla sijaitsevista luottolaitosten konttoreista, joissa käteispalvelujen käyttö on vähäistä ja setelien kunto tarkastetaan käsin.

            3.   Tiedon tyyppi ja raportointivaatimukset
      3.1   Kerätty tieto jaetaan tyyppinsä mukaan perustietoihin (master data) ja toiminnallisiin tietoihin.
      Perustiedot
      3.2   Perustiedot kattavat seuraavat tiedot: a) yksittäiset rahaa käsittelevät laitokset ja niiden käytössä olevat setelien käsittelylaiteet ja käteisautomaatit ja b) luottolaitosten syrjäiset sivukonttorit.
      3.3   Perustiedot toimitetaan kansallisille keskuspankeille tämän päätöksen soveltamispäivänä ja kuuden kuukauden välein soveltamispäivästä lukien. Lisäyksessä 1 esitetyssä mallissa yksilöidyt tiedot on toimitettava, vaikka kansallinen keskuspankki voi edellyttää, että ne toimitetaan eri muodossa. Kansalliset keskuspankit voivat siirtymäkauden ajan pyytää kuukausittaista raportointia, jos niiden käytäntö oli sellainen ennen tämän päätöksen voimaantuloa, tai neljännesvuosittaista raportointia.
      3.4   Kansallinen keskuspankki voi päättää valvontasyistä kerätä tietoa paikallistasolla kuten sivukonttoreilta.
      3.5   Kansallinen keskuspankki voi päättää sulkea raportointivaatimusten soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset eurosetelien käsittelylaitteet, joita käytetään vain kassalta jaettujen eurosetelien käsittelyyn.
      3.6   Lisäyksessä 3 esitetyssä mallissa yksilöidyt syrjäisiä sivukonttoreita koskevat tiedot on toimitettava, vaikka kansallinen keskuspankki voi edellyttää, että ne toimitetaan eri muodossa.
      Toiminnalliset tiedot
      3.7   Toiminnallisiksi tiedoiksi luokitellaan tiedot, jotka saadaan rahaa käsittelevien laitosten suorittamasta eurosetelien käsittelystä ja kiertoon palauttamisesta.
      3.8   Kansallinen keskuspankki voi päättää, että asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla muilla talouden toimijoilla ei ole velvollisuutta toimittaa toiminnallisia tietoja, jos niiden eurosetelien lukumäärä, jonka ne palauttavat kiertoon käteisautomaattien välityksellä alittaa tietyn kansallisen keskuspankin määrittämän rajan.
      3.9   Tiedot toimitetaan kuuden kuukauden ajanjaksoilta. Tiedot ilmoitetaan kansalliselle keskuspankille viimeistään kahden kuukauden kuluttua asianomaisesta raportointijaksosta eli helmikuun ja elokuun lopussa. Tiedot voidaan toimittaa käyttämällä lisäyksessä 2 olevaa mallia. Kansalliset keskuspankit voivat siirtymäkauden ajan pyytää kuukausittaista raportointia, jos niiden käytäntö oli sellainen ennen tämän päätöksen voimaantuloa, tai neljännesvuosittaista raportointia.
      3.10   Tietoja toimittavat rahaa käsittelevät laitokset, jotka fyysisesti käsittelevät euroseteleitä. Jos rahaa käsittelevä laitos hankkii aitous- ja kuntotarkastukset alihankintana toiselta rahaa käsittelevältä laitokselta, tiedot toimittaa 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetty rahaa käsittelevä laitos.
      3.11   Rahaa käsittelevät laitokset ilmoittavat tiedot kappaleina (määrä), yhteenlaskettuina kansallisella tasolla ja jaoteltuina eurosetelien nimellisarvoittain. Luottolaitosten syrjäisten sivukonttoreiden osalta toiminnalliset tiedot raportoidaan erikseen.
      3.12   Kansallinen keskuspankki voi päättää valvontasyistä kerätä tietoa paikallistasolla, kuten sivukonttoreilta.
      3.13   Kansallinen keskuspankki voi päättää sulkea raportointivaatimusten soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset eurosetelit, jotka käsitellään eurosetelien käsittelylaitteilla ja jotka jaetaan kassalta.
      3.14   Rahaa käsitteleviä laitoksia, jotka ovat hankkineet aitous- ja kuntotarkastukset alihankintana muilta rahaa käsitteleviltä laitoksilta, saatetaan pyytää toimittamaan kansalliselle keskuspankille yksityiskohtaisia tietoja viimeksi mainituista.
      3.15   Lisäyksessä 3 esitetyssä mallissa yksilöidyt syrjäisiä sivukonttoreita koskevat tiedot on toimitettava, vaikka kansallinen keskuspankki voi edellyttää tietojen toimittamista eri muodossa ja sopia rahaa käsittelevien laitosten kanssa siitä, että ne keräävät laajempia tietoja.
      4.   Tietojen luottamuksellisuus ja julkaiseminen
      4.1   Sekä perustietoja että toiminnallisia tietoja käsitellään luottamuksellisina.
      4.2   Kansalliset keskuspankit ja EKP voivat päättää julkaista raportteja tai tilastoja, joissa käytetään tämän liitteen mukaisesti hankittuja tietoja. Tietoja julkaistessa ilmoitetaan vain kokonaissummat niin, ettei tietoja voida yhdistää yksittäisiin raportointiyksiköihin.

         LISÄYS 1
         RAPORTOINTIMALLI
         Perustiedot
         Nämä tiedot on toimitettava seuraavalle taholle:
         [Kansallisen keskuspankin nimi; yhteystiedot tiedusteluja varten; osoite]
         1.   Rahaa käsittelevän laitoksen tiedot
         Rahaa käsittelevän laitoksen nimi:
         Päätoimipaikan osoite:
         Postinumero:
         Kaupunki:
         Katuosoite:
         Yrityksen tyyppi:

                     —

                     Luottolaitos

                     —

                     Valuutanvaihtopiste

                     —

                     Arvokuljetusyritys, joka ei ole maksulaitos

                     —

                     Kauppias (vähittäismyyjä)

                     —

                     Kasino

                     —

                     Muu, mukaan lukien maksulaitokset, jotka eivät sisälly yllä olevaan luetteloon (täsmennä)

               Yhteyshenkilöt:
         Nimet:
         Puhelinnumerot:
         Faksinumerot:
         Sähköpostiosoitteet:
         Alihankkija (jos sellainen on)
         Nimi:
         Osoite:
         Postinumero:
         Kaupunki:
         2.   Asiakkaiden käyttämät laitteet

                     Tyyppi

                     Valmistaja (1)

                     Laitteen nimi (1)

                     Tunnistusmenetelmä (1)

                     (ilmaisinjärjestelmä/ohjelmistoversiot)

                     Käytössä olevien laitteiden lukumäärä yhteensä

                     Talletusautomaatit

                     Käteisen kierrätysautomaatit

                     Yhdistetyt talletusautomaatit

                     Käteisnostoautomaatit

                     Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet (2)

                     Pankkivirkailijaa avustavat laitteet (2)

               3.   Henkilökunnan käyttämät laitteet

                     Tyyppi

                     Valmistaja (3)

                     Laitteen nimi (3)

                     Tunnistusmenetelmä (3)

                     (ilmaisinjärjestelmä/ohjelmistoversiot)

                     Käytössä olevien laitteiden lukumäärä yhteensä

                     Setelinlajittelulaitteet

                     Setelien aitouden tarkastuslaitteet

                     Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet (4)

                     Pankkivirkailijaa avustavat laitteet (4)

               4.   Käteisautomaatit

                     Tyyppi

                     Käytössä olevien laitteiden lukumäärä yhteensä

                     Pankkiautomaatit

                     Itsepalveluun perustuvat maksupäätteet

                     Muut

            (1)  Nämä kohdat täytetään EKP:n verkkosivuilla olevien vastaavien kohtien mukaan, ellei EKP ole antanut käyttöön yksilöllistä tunnistenumeroa.

            (2)  Kun niitä käytetään asiakkaiden käyttäminä laitteina.

            (3)  Nämä kohdat täytetään EKP:n verkkosivuilla olevien vastaavien kohtien mukaan, ellei EKP ole antanut käyttöön yksilöllistä tunnistenumeroa.

            (4)  Kun niitä käytetään yksinomaan henkilökunnan käyttäminä laitteina.

         LISÄYS 2
         RAPORTOINTIMALLI
         Toiminnalliset tiedot
         1.   Rahaa käsittelevän laitoksen tiedot

                     Rahaa käsittelevän laitoksen nimi

                     Raportointijakso

               2.   Tiedot
         Ilmoita tiedot yhteenlaskettuina kansallisella tai alueellisella tasolla, siten kuin kansallinen keskuspankki on päättänyt, syrjäisiä sivukonttoreita lukuun ottamatta.

                     Käsiteltyjen eurosetelien lukumäärä yhteensä (1)

                     Joista huonokuntoisia (1)

                     Joista palautettu kiertoon (2)

                     5 euroa

                     10 euroa

                     20 euroa

                     50 euroa

                     100 euroa

                     200 euroa

                     500 euroa

                     Niiden eurosetelien lukumäärä, jotka on jaettu asiakkaiden käyttämien laitteiden ja käteisautomaattien välityksellä

               Nämä tiedot ovat pakollisia luottolaitosten osalta.

            (1)  Tämä kohta kattaa sekä henkilökunnan käyttämät että asiakkaiden käyttämät laitteet.

            (2)  Euroseteleitä, jotka palautetaan kansallisille keskuspankeille, ja euroseteleitä, jotka palautetaan kiertoon kassalta ja joita ei ole käsitelty henkilökunnan käyttämällä laitteella, ei sisällytetä tähän.

         LISÄYS 3
         LUOTTOLAITOSTEN SYRJÄISET SIVUKONTTORIT
         Vain sellaiset luottolaitokset, joilla on 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja syrjäisiä sivukonttoreita, toimittavat nämä tiedot.
         1.   Luottolaitosta koskevat tiedot

                     Luottolaitoksen nimi

                     Raportointijakso

               2.   Tiedot

                     Syrjäisen sivukonttorin nimi

                     Osoite

                     Niiden eurosetelien lukumäärä, jotka on jaettu asiakkaiden käyttämien laitteiden ja käteisautomaattien välityksellä


title: 2013/522/EU: Neuvoston päätös, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013 , luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välillä

text:
               24.10.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 282/13

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 7 päivänä lokakuuta 2013,
   luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välillä
   (2013/522/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 79 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen sopimus luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin unionin puolesta neuvoston päätöksen 2013/77/EU (1) mukaisesti sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               (2)

               Sopimus olisi hyväksyttävä.

               (3)

               Sopimuksen 18 artiklalla perustetaan takaisinottoa käsittelevä sekakomitea, joka vahvistaa sopimuksen 18 artiklan 5 kohdan nojalla oman työjärjestyksensä. On aiheellista säätää yksinkertaistetun menettelyn noudattamisesta unionin kannan vahvistamisessa takaisinottoa käsittelevän sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisen osalta.

               (4)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (5)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (6)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen sopimus luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on valtuudet antaa unionin puolesta sopimuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus, jolla unioni ilmaisee sitoutuvansa sopimukseen (2).
   3 artikla
   Sopimuksen 18 artiklalla perustetussa takaisinottoa käsittelevässä sekakomiteassa unionia edustaa komissio jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avustamana.
   4 artikla
   Komissio vahvistaa takaisinottoa käsittelevässä sekakomiteassa esitettävän unionin kannan sopimuksen 18 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun komitean työjärjestyksen hyväksymiseen kuultuaan asiasta neuvoston nimeämää erityiskomiteaa.
   5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 7 päivänä lokakuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. BERNATONIS

      (1)  EUVL L 37, 8.2.2013, s. 1.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


title: 2009/856/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2009 , vuoden 2010 rahoituspäätöksestä, joka koskee tiedottamistoimia, tutkimuksia ja arviointeja sekä suoraa avustusta Maailman eläintautijärjestölle OIE:lle Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella

text:
               28.11.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 313/126

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 27 päivänä marraskuuta 2009,
   vuoden 2010 rahoituspäätöksestä, joka koskee tiedottamistoimia, tutkimuksia ja arviointeja sekä suoraa avustusta Maailman eläintautijärjestölle OIE:lle Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella
   (2009/856/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/470/EY (1) ja erityisesti sen 20, 23 ja 41 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 75 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3), jäljempänä ’soveltamissäännöt’, ja erityisesti sen 90 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksessä 2009/470/EY säädetään menettelyistä, jotka säätelevät yhteisön osallistumista erityisten eläinlääkinnällisten toimenpiteiden rahoitukseen, varsinkin eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan tiedotuspolitiikan sekä teknisten ja tieteellisten toimenpiteiden alalla.

               (2)

               Yhteisö osallistuu päätöksen 2009/470/EY 19 artiklan nojalla eläinten terveyttä, eläinten hyvinvointia ja eläinperäisten elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan tiedotuspolitiikan täytäntöönpanoon myöntämällä rahoitusta eläinten hyvinvointiin liittyvän lainsäädännön valmistelemiseen ja kehittämiseen tarvittavien tutkimusten toteuttamiseen.

               (3)

               Eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2006–2010 (4) tähdätään erityisesti siihen, että eläinten kasvattajat ja käsittelijät sekä muu väestö tuntevat paremmin nykyiset eläinten suojeluun ja hyvinvointiin liittyvät vaatimukset, ja tuetaan ja käynnistetään kansainvälisiä toimia, joilla lisätään tietoja ja parannetaan yksimielisyyttä eläinten hyvinvointiin liittyvistä seikoista. Tältä osin ollaan panemassa täytäntöön eurooppalainen strategia, jolla tiedotetaan eläinten hyvinvointiin liittyvistä asioista Euroopassa ja muualla maailmassa ja kerrotaan kansalaisille eläintuotantojärjestelmien eroista sekä tiukempien hyvinvointivaatimusten kustannuksista ja eduista.

               (4)

               EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tunnustetaan kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja EY:n toimielinten (eritoten komission) vuoropuhelun merkitys.

               (5)

               Viime vuosina on otettu käyttöön toimiva viestintästrategia, jolla edistetään eläinten terveyteen liittyvien kysymysten ja eläinten terveyttä koskevan strategian periaatteiden tuntemusta sidosryhmien, organisaatioiden ja koko yhteiskunnan parissa. Tätä viestintästrategiaa olisi jatkettava. Komission aikomuksena on vuonna 2010 EU:n eläinlääkintäviikon aikana nostaa esille erityisesti se, miten tärkeää on tunnistaa ja jäljittää elävät eläimet ja hoitaa tunnistus ja jäljitys koko elintarvikeketjun pituudelta.

               (6)

               Vuosi 2011 on nimetty maailman eläinlääkintävuodeksi, jotta voidaan juhlistaa eläinlääketieteellisen koulutuksen 250-vuotista taivalta maailmassa. Tarkoituksena on laatia eri sidosryhmille suunnattu viestintästrategia, jolla tuodaan esiin tämän teemavuoden merkitys ja kerrotaan sidosryhmille sen kuluessa järjestettävistä erilaisista tätä 250-vuotista taivalta juhlistavista tapahtumista.

               (7)

               Päätöksen 2009/470/EY 41 artiklan mukaan komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen eläinten terveyttä koskevasta tilanteesta sekä eläintautien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien täytäntöönpanon kustannustehokkuudesta.

               (8)

               Sen vuoksi on asianmukaista, että yhteisö rahoittaa vuonna 2010 elintarvikkeiden turvallisuutta, eläinten terveyttä ja hyvinvointia sekä kotieläinjalostusta koskevia tutkimuksia, vaikutustenarviointeja ja muita arviointeja sekä tiedotuspolitiikkaa. Näihin toimiin myönnettävä enimmäismäärä olisi määriteltävä.

               (9)

               Päätöksen 2009/470/EY 22 artiklan mukaisesti yhteisö voi toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita tai kansainvälisiä järjestöjä toteuttamaan teknisiä tai tieteellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen yhteisön eläinlääkintäalan lainsäädännön tai eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämiseksi.

               (10)

               Maailman eläintautijärjestö OIE on eläinten terveystilanteen parantamisesta maailmanlaajuisesti vastaava hallitustenvälinen järjestö. Maailman kauppajärjestö WTO tunnustaa sen viitejärjestöksi, joka asettaa standardit eläinten ja eläintuotteiden kansainväliselle kaupalle.

               (11)

               OIE on järjestänyt 12–14 päivänä lokakuuta 2009 maailmanlaajuisen konferenssin eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämisestä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world).

               (12)

               OIE:n konferenssin avulla voitaisiin varmistaa, että eläinlääketieteellisten oppilaitosten dekaanit ja johtajat ja keskeiset kansalliset päättäjät eri puolilla maailmaa ymmärtävät paremmin eläinten terveyttä koskevaa yhteisön politiikkaa ja että eläinlääketieteellistä koulutusta kehitetään osallistujamaissa. Yhteisön rahoitustuki OIE:n maailmanlaajuiseen konferenssiin liittyvien julkaisujen levittämiselle käy tämän vuoksi yksiin yhteisön eläinlääkintätilanteen parantamiseen tähtäävän yhteisön tavoitteen kanssa.

               (13)

               OIE suunnittelee kansainvälisen konferenssin järjestämistä suu- ja sorkkataudista. Konferenssilla tuetaan toimia, jotka on otettu esille EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Sen vuoksi on asianmukaista, että yhteisö osallistuu tähän aloitteeseen, jotta edistetään tätä tautia koskevan yhteisön lainsäädännön kehittämistä. Yhteisön olisi näin ollen tuettava tätä OIE:n aloitetta.

               (14)

               Varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin yhteisön talousarviosta sitoudutaan menoihin, on tehtävä rahoituspäätös, jossa määritetään rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat ja jonka tekee toimielin tai sen valtuuttamat viranomaiset.

               (15)

               Soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti avustuksia voidaan myöntää ilman eri ehdotuspyyntöä yhteisöille, joilla on käytännössä vallitseva monopoli. OIE:lla on alallaan käytännössä vallitseva monopoli. Näin ollen yhteisö voi antaa rahoitusta – ilman, että sen tarvitsee julkaista ehdotuspyyntöä – eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämistä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world) käsitelleeseen OIE:n konferenssiin liittyvän teknisen ja tieteellisen aineiston levittämiselle ja suu- ja sorkkatautia käsittelevän kansainvälisen konferenssin järjestämiselle ja pitämiselle.

               (16)

               Tämä rahoituspäätös voi lisäksi varainhoitoasetuksen 83 artiklan ja soveltamissääntöjen 106 artiklan 5 kohdan perusteella kattaa myöhästyneistä maksuista aiheutuvan koron maksamisen.

               (17)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään toimet tiedottamistoimien, tutkimusten ja arviointien panemiseksi täytäntöön ja suora avustus Maailman eläintautijärjestölle OIE:lle, kuten liitteessä esitetään. Kyseessä on varainhoitoasetuksen 75 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös.
   2 artikla
   Ohjelman täytäntöönpanoon tällä päätöksellä myönnettävän rahoituksen enimmäismäärä on 3 685 000 euroa, joka rahoitetaan seuraavasta Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion 2009 budjettikohdasta:

               —

               Budjettikohta 17 04 02 01: 3 685 000 euroa

         Nämä määrärahat voivat kattaa myös maksujen myöhästymisestä aiheutuvan koron.
   3 artikla
   Avustus OIE:lle myönnetään liitteenä olevassa työohjelmassa yksityiskohtaisesti esitettyjen edellytysten mukaisesti avustussopimuksena ilman ehdotuspyyntöä, sillä OIE on eläinten terveydentilaa maailmanlaajuisesti kohentava hallitustenvälinen järjestö, jolla on käytännössä vallitseva monopoli.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2009.

            Komission puolesta

         Androulla VASSILIOU

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 155, 18.6.2009, s. 30.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (4)  KOM(2006) 13 lopullinen.

      LIITE

         TIETYISTÄ ELÄINLÄÄKINTÄALAN KUSTANNUKSISTA 25 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2009 TEHTY NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/470/EY JA ERITYISESTI SEN 20, 22, 23 JA 41 ARTIKLA – TOIMINTA VUONNA 2010

      1.1   Johdanto

      Ohjelmaan kuuluu kuusi täytäntöönpanotoimea vuonna 2010. Tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/470/EY tavoitteiden pohjalta esitetään seuraavassa talousarvion jakautuminen ja tärkeimmät toimet:

                  —

                  avustukset (toteutetaan suoran keskitetyn hallinnoinnin kautta) (1.2):

                              —

                              Eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämistä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world) käsitelleeseen, OIE:n 12.–14. lokakuuta 2009 järjestämään kansainväliseen konferenssiin liittyvien julkaisujen levittämisen rahoittamiselle myönnettävä 50 000 euron suuruinen yhteisön rahoitusosuus, joka voi olla enintään 80 prosenttia kaikista avustuskelpoisista kustannuksista.

                              —

                              Suu- ja sorkkatautia käsittelevän, OIE:n vuonna 2010 järjestämän kansainvälisen konferenssin rahoittamiselle myönnettävä 200 000 euron suuruinen yhteisön rahoitusosuus, joka voi olla enintään 33 prosenttia kaikista avustuskelpoisista kustannuksista.

                  —

                  hankinnat (toteutetaan suoran keskitetyn hallinnoinnin kautta) (1.3):

                              —

                              Puitesopimuksen käyttö tutkimuksen toteuttamiseksi eläinten terveyttä koskevaa tilannetta sekä eläintautien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien täytäntöönpanon kustannustehokkuutta käsittelevän kertomuksen tueksi, enintään 100 000 euroa.

                              —

                              Puitesopimuksen käyttö Maailman eläinlääkintävuotta 2011 esille tuovan tiedotuskampanjan toteuttamiseksi, enintään 200 000 euroa.

                              —

                              Puitesopimuksen käyttö julkaisuihin, tiedon levittämiseen ja strategiaan eläinten hyvinvoinnin alalla, enintään 230 000 euroa.

                              —

                              Puitesopimuksen käyttö julkaisuihin ja tiedon levittämiseen eläinten terveyteen liittyvien kysymysten ja eläinten terveyttä koskevan strategian periaatteiden tuomiseksi esiin, enintään 2 905 000 euroa.

            1.2   Avustukset

      1.2.1   Yhteisön rahoitusosuus eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämistä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world) käsitelleeseen, OIE:n 12.–14. lokakuuta 2009 järjestämään kansainväliseen konferenssiin liittyvien julkaisujen levittämisen rahoittamiselle

      Avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus.

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 23 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Täytettävät tavoitteet ja ennakoidut tulokset

      OIE on järjestänyt 12.–14. lokakuuta 2009 maailmanlaajuisen konferenssin eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämisestä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world).
      OIE:n konferenssin avulla voitaisiin varmistaa, että eläinlääketieteellisten oppilaitosten dekaanit ja johtajat ja keskeiset kansalliset päättäjät eri puolilla maailmaa ymmärtävät paremmin eläinten terveyttä koskevaa yhteisön politiikkaa ja että eläinlääketieteellistä koulutusta kehitetään osallistujamaissa. Yhteisön rahoitustuki OIE:n maailmanlaajuiseen konferenssiin liittyvien julkaisujen levittämiselle käy tämän vuoksi yksiin yhteisön eläinlääkintätilanteen parantamiseen tähtäävän yhteisön tavoitteen kanssa.

         Täytäntöönpanotoimen kuvaus ja tavoitteet

      Yhteisön rahoitusosuus eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämistä turvallisuuden parantamista silmällä pitäen (Evolving veterinary education for a safer world) käsitelleeseen, OIE:n 12.–14. lokakuuta 2009 järjestämään kansainväliseen konferenssiin liittyvien julkaisujen levittämisen rahoittamiselle.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Suorat avustukset

      168 artiklan 1 kohdan c alakohta

         Yhteisrahoituksen enimmäismäärä

      Enintään 80 % kaikista avustuskelpoisista kustannuksista
      1.2.2   Yhteisön rahoitusosuus suu- ja sorkkatautia käsittelevän, OIE:n vuonna 2010 järjestämän kansainvälisen konferenssin rahoittamiselle

      Avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus.

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 23 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Täytettävät tavoitteet ja ennakoidut tulokset

      OIE suunnittelee kansainvälisen konferenssin järjestämistä suu- ja sorkkataudista vuoden 2010 kuluessa. Konferenssilla tuetaan toimia, jotka on otettu esille EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Sen vuoksi on asianmukaista, että yhteisö rahoittaa aloitetta, jotta saavutetaan parempi suoja tältä taudilta.

         Täytäntöönpanotoimen kuvaus ja tavoite

      Yhteisö tukee OIE:ta tämän kansainvälisen konferenssin järjestämisessä.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Suorat avustukset

      168 artiklan 1 kohdan c alakohta

         Yhteisrahoituksen enimmäismäärä

      Enintään 33 % kaikista kansainvälisen konferenssin järjestämiseen liittyvistä avustuskelpoisista kustannuksista.
      1.3   Hankinnat

      Hankintasopimuksia varten on varattu määrärahoja yhteensä 3 435 000 euroa vuodeksi 2009.
      1.3.1   Tutkimuksen toteuttaminen eläinten terveyttä koskevaa tilannetta sekä eläintautien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien täytäntöönpanon kustannustehokkuutta käsittelevän kertomuksen tueksi

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 41 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Sopimusten alustava määrä ja luonne

      Yksi palveluhankintasopimus (olemassa olevan puitesopimuksen käyttö)

         Sopimusten kohde

      Laaditaan tutkimus, jota käytetään apuna valmisteltaessa päätöksen 2009/470/EY 41 artiklassa mainittu kertomus.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Alustava aikataulu hankintamenettelyn käynnistämiseksi

         Erityissopimus

      Yhden erityisen palvelujen hankintaa koskevan sopimuksen tekeminen (vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä) puitesopimusviitteen SANCO/2008/01/055 nojalla
      1.3.2   Maailman eläinlääkintävuotta 2011 esille tuova tiedotuskampanja

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 20 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Sopimusten alustava määrä ja luonne

      Yksi palveluhankintasopimus (olemassa olevan puitesopimuksen käyttö)

         Sopimusten kohde

      Valmistellaan tiedotuskampanja, johon kuuluu erilaisia viestintätoimia, Maailman eläinlääkintävuoden 2011 valmistelemiseksi tavoitteena tuoda kyseisen vuoden aikana esille eläinten terveyttä koskevaa yhteisön politiikkaa.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Alustava aikataulu hankintamenettelyn käynnistämiseksi

         Erityissopimus

      Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tekeminen (vuoden 2010 toisella neljänneksellä) puitesopimusviitteen SANCO/2009/A1/005 nojalla.
      1.3.3   Julkaisut ja tiedon levittäminen eläinten hyvinvointia koskevan strategian osalta

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 20 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Sopimusten alustava määrä ja luonne

      Enintään kolme palveluhankintasopimusta (olemassa olevien puitesopimusten käyttö)

         Sopimusten kohde

      Kuten eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2006–2010 esitetään, vuodeksi 2010 on kaavailtu seuraavia, toimintasuunnitelman toiminta-aloja 4 ja 5 vastaavia toimia:

                  —

                  Kehitetään eläinten hyvinvointia käsittelevä interaktiivinen www-sivusto eläinten hyvinvointia koskevien strategioiden ja aloitteiden edistämiseksi ja päivitetään ja hallinnoidaan sen sisältöä.

                  —

                  Järjestetään jatkotoimia Welfare Quality® -hankkeelle (http://www.welfarequality.net/everyone). Komissio tukee Welfare Quality® -hanketta tavoitteena luoda eläimiin pohjautuvia hyvinvointi-indikaattoreita ja parantaa sellaisten eläintuotteiden markkinointia, joiden osalta eläinten hyvinvointi on otettu hyvin huomioon.

                  —

                  Jatketaan maatalousmaata käsittelevän www-sivuston ja opettajille tarkoitetun välineistön kehittämistä. Lisätään sivustolle kieliä, yhdistetään olemassa olevia samantapaisia hankkeita maatalousmaata käsittelevään ja opettajien välineistöä koskevaan strategiaan ja toteutetaan eurooppalainen tutkimus toiminnassa olevista koulutusohjelmista eläinten hyvinvoinnin alalla.

                  —

                  Järjestetään eläinten hyvinvointiin liittyvää koulutusta käsitteleviä tilaisuuksia/konferensseja.

                  —

                  Järjestetään lapsille piirustuskilpailu tiedotusmateriaalin uutta ulkoasua varten.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Alustava aikataulu hankintamenettelyn käynnistämiseksi

         Erityissopimus

      Enintään kolmen erityisen palveluhankintasopimuksen tekeminen (vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä) puitesopimusviitteen SANCO/2009/A1/005 nojalla
      1.3.4   Julkaisut ja tiedon levittäminen eläinten terveyteen liittyvien kysymysten ja eläinten terveyttä koskevan strategian periaatteiden tuomiseksi esiin

         Oikeusperusta

      Päätöksen 2009/470/EY 20 artikla

         Budjettikohta

      17 04 02 01

         Sopimusten alustava määrä ja luonne

      Enintään seitsemän palveluhankintasopimusta (olemassa olevien puitesopimusten käyttö)

         Sopimusten kohde

                  —

                  Eläinlääkintäviikko vuonna 2010:

                              —

                              Kaksipäiväinen konferenssi Brysselissä kaikkien sidosryhmien kanssa.

                              —

                              Eläinten tunnistamisen ja jäljittämisen tärkeyttä käsittelevien videon ja painotuotteiden tuottaminen yleiseen käyttöön.

                              —

                              Kaikissa jäsenvaltioissa järjestettävät tapahtumat eläinlääketieteellisten korkeakoulujen opiskelijoille ja muulle väestölle eläinlääkintäviikon aikana sekä tukimateriaali tietoisuuden lisäämiseksi eläinten terveyteen liittyvistä kysymyksistä, muun muassa eläinten terveyttä käsittelevästä EU:n strategiasta, eläinten tunnistamisesta ja jäljittämisestä sekä vesikauhusta.

                  —

                  Eläinten terveyttä koskevan yhteisön politiikan edistäminen eläinten terveysstrategian mukaisesti:

                              —

                              Tiedotuskampanjan jatkaminen – kampanjassa käytetään tarkoitukseen suunniteltua pakettiautoa, joka pysähtyy eri puolilla EU:ta maatalousnäyttelyissä, eläinlääkintäalan kokoontumisissa, matkailumessuilla ja kouluissa.

                              —

                              Lemmikkipasseja käsittelevien painotuotteiden tuottaminen yleiseen käyttöön kaikilla EU:n kielillä.

                              —

                              Vesikauhun ehkäisemistä käsittelevän, verkkoon sijoitettavan käsikirjan laatiminen yleiseen käyttöön – käsikirja on määrä kääntää useille keskeisille kielille.

         Täytäntöönpano

      Suora keskitetty hallinnointi

         Alustava aikataulu hankintamenettelyn käynnistämiseksi

         Erityissopimus

      Enintään seitsemän erityisen palveluhankintasopimuksen tekeminen (vuoden 2010 ensimmäisellä ja toisella neljänneksellä) puitesopimusviitteen SANCO/2009/A1/005 nojalla


71/128/ETY: Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1971, neuvoa-antavan kalatalouskomitean perustamisesta