Avis juridique important

|

32003D0192(01)

2004/324/EY: Päätös N:o 192, tehty 29 päivänä lokakuuta 2003, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista koskevista edellytyksistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 104 , 08/04/2004 s. 0114 - 0122

Päätös N:o 192,tehty 29 päivänä lokakuuta 2003,neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista koskevista edellytyksistä(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2004/324/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA, jokaottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71(1) 81 artiklan a alakohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia hallinnollisia kysymyksiä, jotka johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja myöhempien asetusten säännöksistä,ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 1408/71 81 artiklan d alakohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on edistää ja kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä uudenaikaistamalla tiedonvaihdossa tarvittavia menettelyjä ja mukauttamalla erityisesti laitosten välinen tiedonsiirto telemaattiseen vaihtoon ottaen huomioon tiedonkäsittelyn kehitys kussakin jäsenvaltiossa, tavoitteena ennen kaikkea etuuksien myöntämisen jouduttaminen,ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72(2) 117 artiklan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan tekemien tutkimusten ja ehdotusten pohjalta mukauttaa todistusten, ilmoitusten, hakemusten ja muiden asiakirjojen mallit sekä asetuksessa ja täytäntöönpanoasetuksessa säädettyjen tietojen siirron ja käsittelyn menettelyt uuteen tietojenkäsittelytekniikkaan,ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunta määrää kyseisen asetuksen 50 artiklan 1 kohdan säännösten täytäntöönpanotavoista,ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 574/72 2 artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on laatia asetusten soveltamisessa tarvittavien todistusten, ilmoitusten, hakemusten ja muiden tarvittavien asiakirjojen mallit ja jonka mukaisesti edellä mainittuja asiakirjoja voidaan siirtää laitosten välillä joko paperilomakkeina tai siirtämällä sähköisessä muodossa olevia vakiomuotoisia viestejä telemaattisesti,sekä katsoo seuraavaa:(1) On syytä määrittää asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista koskevat edellytykset ja laatia mallilomakkeet kyseisen artiklan täytäntöön panemiseksi.(2) On tarpeen edistää ja helpottaa tiedonvaihtoa niiden työntekijöiden vakuutushistoriasta, jotka ovat liikkuneet Euroopan unionin alueella ennen eläkeoikeuden saavuttamiselle kyseisissä jäsenvaltioissa asetettua vähimmäisikää, tai mitä tahansa muuta menettelyä, jonka avulla työntekijöille voidaan riittävän ajoissa kertoa heidän oikeuksistaan ja jouduttaa näin näiden oikeuksien myöhemmin tapahtuvaa toteutumista.(3) On muutettava 20 päivänä huhtikuuta 1983 tehtyä päätöstä N:o 118 ja saatettava se ajan tasalle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut laitokset laativat kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alaisuuteen kuuluneiden työntekijöiden vakuutushistorian seuraavien säännösten mukaisesti:1. Kyseiset laitokset laativat työntekijän vakuutushistorian viimeistään yhden vuoden ennen sitä päivää, jona hän saavuttaa eläkeoikeuden saamiselle asetetun vähimmäisiäna) joko työntekijän yhdelle näistä laitoksista lähettämän pyynnön nojalla;b) tai yhden asiaan liittyvän laitoksen aloitteesta.2. Kukin laitos antaa sellaisten laitosten käyttöön, joiden on laadittava vakuutushistorioita, kaikki ne tiedot (rekisteröintitiedot ja täyttyneet kaudet), jotka koskevat muissa jäsenvaltioissa vakuutettujen työntekijöiden vakuutushistoriaa.Edellä mainittu laitos toimittaa nämä tiedot teknisten mahdollisuuksiensa mukaan telemaattisesti (ks. kohta 2.1), online-menettelyn kautta (ks. kohta 2.2) tai millä tahansa muulla keinolla tai menettelyllä. Näiden puuttuessa sen on käytettävä tämän päätöksen kohdassa 2.3 kuvattua paperitulosteisiin perustuvaa menettelyä.Tiedon vaihdon ajoitusta ja menetelmiä koskevista valinnoista päättävät jäsenvaltiot eläkejärjestelmiensä ominaispiirteet huomioon ottaen, ja niistä voidaan tehdä sopimuksia valtioiden toimivaltaisten viranomaisten tai laitosten kesken.2.1 Kun tietoja siirretään telemaattisesti, vakuutushistorian laativan laitoksen on otettava kyseisen jäsenvaltion ja muiden asiaan liittyvien jäsenvaltioiden nimeämien toimielinten välityksellä yhteys paikallisiin toimivaltaisiin laitoksiin. Pyyntö on muotoiltava lomakkeen E 503 mukaan ja vastaus lomakkeen E 505 mukaan. Kyseisten laitosten on tässä tiedonvaihdossa noudatettava yhteisen arkkitehtuurin sääntöjä, erityisesti turvallisuuden ja standardien käytön osalta, sekä hallintotoimikunnan asetuksen (ETY) N:o 574/72, 117 a ja 117 b artiklan nojalla vahvistamia telemaattisten palvelujen yhteisen osan toimintaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.2.2 Online-menettelyä käytettäessä työntekijän vakuutushistorian laativa laitos käyttää toisen laitoksen lomakkeen E 505 mukaisesti laatimaa vakuutushistoriaa.2.3 Kun käytetään paperitulosteita, työntekijän vakuutushistorian laativa laitos lähettää lomakkeen E 503 kaikkien muiden valtioiden laitoksille, joissa se tietää työntekijän työskennelleen. Vastauksena kukin kyseisistä laitoksista lähettää lomakkeen E 505, jossa ilmoitetaan tiedot kyseisen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesta henkilön vakuutushistoriasta. Paperitulosteen käyttö ei edellytä nimettyjen toimielinten osallistumista prosessiin.Kahden tai useamman jäsenvaltion viranomaiset voivat hallintotoimikunnan lausunnon saatuaan sopia käyttävänsä muita lomakkeita kuin E 503 ja E 505 tai vahvistavansa erilaiset järjestelyt tämän menettelyn toimeenpanemiseksi.2.4 "Nimetyllä toimielimellä" tarkoitetaan tässä päätöksessä seuraavia:>TAULUKON PAIKKA>2.5 Tämän päätöksen liitteenä ovat lomakkeiden E 503 ja E 505 mallit, joita on käytettävä paperitulosteita lähetettäessä.3. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännössä asetetaan perhe-eläkkeen myöntämiselle vähimmäisikä, kyseiset toimielimet laativat edesmenneen työntekijän vakuutushistorian samalla tavalla viimeistään yhden vuoden ennen sitä päivää, jona jälkeenjäänyt saavuttaa perhe-eläkkeen myöntämiselle asetetun vähimmäisiän.4. Tämä päätös, joka korvaa 20 päivänä huhtikuuta 1983 tehdyn päätöksen N:o 118, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004.Hallintotoimikunnan puheenjohtajaGiuseppe Miccio(1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2.(2) EYVL L 74, 27.3.1972, s. 1.>PIC FILE= "L_2004104FI.011702.TIF">>PIC FILE= "L_2004104FI.011801.TIF">>PIC FILE= "L_2004104FI.011901.TIF">>PIC FILE= "L_2004104FI.012001.TIF">>PIC FILE= "L_2004104FI.012101.TIF">>PIC FILE= "L_2004104FI.012201.TIF">


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2016/612, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2016, Sveitsin valaliiton osallistumista Euroopan unionin YTPP-operaatioon Malissa (EUCAP Sahel Mali) koskevan Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen osallistumissopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

text:
               21.4.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 105/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/612,
   annettu 23 päivänä maaliskuuta 2016,
   Sveitsin valaliiton osallistumista Euroopan unionin YTPP-operaatioon Malissa (EUCAP Sahel Mali) koskevan Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen osallistumissopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston päätöksen 2014/219/YUTP (1) 10 artiklan 4 kohdassa säädetään, että kolmansien valtioiden osallistumista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä tehdään sopimukset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan mukaisesti.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 7 päivänä joulukuuta 2015 päätöksen luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisestä osallistumissopimuksesta Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan unionin YTPP-operaatioon Malissa (EUCAP Sahel Mali), jäljempänä ’sopimus’.

               (3)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen osallistumissopimus Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan unionin YTPP-operaatioon Malissa (EUCAP Sahel Mali).
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä maaliskuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A.G. KOENDERS

      (1)  Neuvoston päätös 2014/219/YUTP, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Malissa (EUCAP Sahel Mali) (EUVL L 113, 16.4.2014, s. 21).


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 293/15/KOL, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, Islannin perustaman, siipikarjassa ja siipikarjatuotteissa esiintyvän salmonellan valvontaa koskevan kansallisen ohjelman hyväksymisestä [2016/1421]

text:
               25.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 230/58

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 293/15/KOL,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015,
   Islannin perustaman, siipikarjassa ja siipikarjatuotteissa esiintyvän salmonellan valvontaa koskevan kansallisen ohjelman hyväksymisestä [2016/1421]
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.1 osan 8b kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003 (1), annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta),
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 6.1 osan 17 kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004 (2), annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä),
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 53 kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 200/2010 (3), annettu 10 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta Gallus gallus -lajin täysikasvuisissa siitosparvissa esiintyvien salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan unionin tavoitteen osalta),
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 55 kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 517/2011 (4), annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta lajin Gallus gallus munivissa kanoissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan unionin tavoitteen osalta sekä asetuksen (EY) N:o 2160/2003 ja komission asetuksen (EU) N:o 200/2010 muuttamisesta),
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 57 kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 200/2012 (5), annettu 8 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetystä broileriparvissa esiintyvän Salmonella enteritidisin ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevasta unionin tavoitteesta),
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 51 kohdassa tarkoitetun säädöksen (komission asetus (EU) N:o 1190/2012 (6), annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetystä kalkkunaparvissa esiintyvän Salmonella enteritidisin ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevasta unionin tavoitteesta), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevalla 4 kohdan d alakohdalla ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 1 artiklan 2 kohdalla ja 3 artiklalla,
   ottaa huomioon 11 joulukuuta 2013 annetun EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, päätöksen N:o 494/13/KOL, joka koskee eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasioista vastaavan kollegion jäsenen valtaa tehdä päätöksiä ja ryhtyä toimenpiteisiin (asiakirja N:o 683826), ja erityisesti sen 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Asetuksella (EY) N:o 2160/2003 pyritään varmistamaan asianmukaisten ja tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen salmonellan ja muiden zoonoosien aiheuttajien osoittamiseksi ja valvomiseksi kaikissa oleellisissa tuotanto-, prosessointi- sekä jakeluvaiheissa ja etenkin alkutuotantovaiheessa, jotta voidaan vähentää niiden esiintyvyyttä ja kansanterveydelle aiheuttamia riskejä.
   Asetuksessa (EU) N:o 200/2010 vahvistettiin ETA:n tavoite Gallus gallus -lajin siitosparvissa esiintyvien kaikkien kansanterveydelle merkityksellisten salmonellan serotyyppien vähentämisestä alkutuotantovaiheessa.
   Asetuksessa (EU) N:o 517/2011 vahvistettiin ETA:n tavoite lajin Gallus gallus munivissa kanoissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämisestä.
   Asetuksessa (EU) N:o 200/2012 vahvistettiin ETA:n tavoite broileriparvissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämisestä.
   Asetuksessa (EU) N:o 1190/2012 vahvistettiin ETA:n tavoite kalkkunaparvissa esiintyvän Salmonella enteritidiksen ja Salmonella typhimuriumin vähentämisestä.
   Jotta ETA:n tavoitteet voidaan saavuttaa, jäsenvaltioiden on perustettava salmonellan valvontaa kyseisissä populaatioissa koskevat kansalliset ohjelmat ja toimitettava ne valvontaviranomaiselle asetuksen (EY) N:o 2160/2003 mukaisesti.
   Islanti on esittänyt kansallisen ohjelmansa salmonellan valvonnasta siipikarjassa ja siipikarjatuotteissa. Valvontaohjelman tavoitteena on vähentää kaikkien salmonellan serovarien esiintyminen alle yhteen prosenttiin kaikissa siipikarjaparvissa, ts. Gallus gallus -lajin siitosparvissa ja munivissa kanoissa sekä broileri- ja kalkkunaparvissa.
   Valvontaviranomainen katsoo, että Islannin esittämä ohjelma olisi hyväksyttävä, sillä se on asiaa koskevan ETA:n eläinlääkintälainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 2160/2003 mukainen. Valvontaviranomainen panee kuitenkin merkille, että Islanti ei ole toimittanut tarvittavia tietoja sen arvioimiseksi, vastaako valvontaohjelma Suomen ja Ruotsin osalta hyväksyttyä ohjelmaa asetuksen (EY) N:o 853/2004 8 artiklan mukaisesti.
   Sen vuoksi valvontaviranomainen siirsi päätöksellään N:o 209/15/KOL asian EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitean käsiteltäväksi. Komitea hyväksyi yksimielisesti päätösehdotuksen, jolla hyväksytään siipikarjassa ja siipikarjatuotteissa esiintyvää salmonellaa koskeva Islannin kansallinen valvontaohjelma. Näin ollen ehdotetut toimenpiteet ovat komitean lausunnon mukaiset,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1.

               Hyväksytään Islannin kansallinen ohjelma salmonellan valvonnasta Gallus gallus -lajin siitosparvissa ja munivissa kanoissa sekä broileri- ja kalkkunaparvissa.

               2.

               Tämä päätös on osoitettu Islannille.

               3.

               Tämä päätös tulee voimaan välittömästi.

               4.

               Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2015.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Kollegion jäsen

         Markus SCHNEIDER

            Vt. johtaja

      (1)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1.

      (2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

      (3)  EUVL L 61, 11.3.2010, s. 1.

      (4)  EUVL L 138, 26.5.2011, s. 45.

      (5)  EUVL L 71, 9.3.2012, s. 31.

      (6)  EUVL L 340, 13.12.2012, s. 29.


title: 2007/467/EY: Komission päätös, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2007 , radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta

text:
               6.7.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 176/25

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 28 päivänä kesäkuuta 2007,
   radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta
   (2007/467/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Perustamissopimuksen 153 artiklassa Euroopan yhteisölle annetaan tehtäväksi varmistaa kuluttajansuojan korkea taso siten, että edistetään kuluttajien oikeutta tiedonsaantiin ja oikeutta järjestäytyä etujensa valvomiseksi. Perustamissopimuksen 163 artiklassa määrätään, että yhteisön on kannustettava yrityksiä parantamaan kansainvälistä kilpailukykyään ja rohkaistava yrityksiä käyttämään täysin hyväkseen sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia esimerkiksi määrittelemällä yhteiset standardit. Sen 157 artiklassa määrätään, että yhteisön ja jäsenvaltioiden on edistettävä yritysten aloitteellisuuden kannalta suotuisaa toimintaympäristöä ja teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä.

               (2)

               Komission tiedonannossa ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (1), jäljempänä ’tiedonanto’, ilmoitettiin radiotaajuustunnistuksen, jäljempänä ’RFID’, asiantuntijaryhmän perustamisesta, jonka olisi annettava mahdollisuus sidosryhmien väliseen vuoropuheluun, jotta tiedonannossa mainituista huolenaiheista voidaan muodostaa selkeä kuva sekä tarjota neuvoja niiden suhteen toteuttavasta toiminnasta.

               (3)

               Tästä syystä on tarpeen perustaa RFID:tä käsittelevä asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

               (4)

               Ryhmän pitäisi auttaa kehittämään vuoropuhelua kuluttajajärjestöjen, markkinatoimijoiden sekä kansallisten ja yleiseurooppalaisten viranomaisten, kuten tietosuojaviranomaisten, välillä.

               (5)

               Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä (2).

               (6)

               On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Radiotaajuustunnistuksen asiantuntijaryhmä
   Perustetaan radiotaajuustunnistuksen asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’, 1.7.2007 alkaen.
   2 artikla
   Tehtävä
   Ryhmän tehtävänä on

               a)

               tarjota komissiolle neuvoja siitä, mitä olisi sisällytettävä suositukseen periaatteista, joita viranomaisten ja muiden sidosryhmien olisi sovellettava RFID:n käyttöön ja muihin komission tätä alaa koskeviin aloitteisiin;

               b)

               laatia ohjeita RFID-sovellusten käytöstä ottaen huomioon sidosryhmien näkemykset ja pitkäaikaisiin käyttäjiin liittyvät kysymykset samoin kuin RFID-teknologian taloudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat;

               c)

               tukea komissiota sen pyrkimyksissä lisätä jäsenvaltioiden ja kansalaisten tietoisuutta RFID:n mahdollisuuksista ja haasteista;

               d)

               tarjota puolueetonta tietoa ja helpottaa kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa RFID-teknologian mahdollisuuksista ja haasteista, Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa koskevat sovellukset mukaan luettuina; tarjota puolueetonta tietoa henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa sekä muita poliittisia huolenaiheita koskevasta yhteisön tason ja kansallisesta lainsäädännöstä.

         3 artikla
   Kuuleminen
   Komissio voi kuulla ryhmää missä tahansa kysymyksissä, jotka liittyvät turvallisen, varman, yksityisyyden turvaavan ja tehokkaan RFID:tä koskevan lähestymistavan täytäntöönpanoon Euroopassa.
   4 artikla
   Jäsenten nimittäminen
   1.   Ryhmässä saa olla enintään 35 jäsentä.
   2.   Tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosaston pääjohtaja tai hänen edustajansa nimittää ryhmän jäsenet ja tarkkailijat 2 artiklassa ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alojen asiantuntijoiden joukosta ja niiden organisaatioiden ehdotuksesta, joita on pyydetty suosittelemaan asiantuntijoita. Varajäseniä nimitetään yhtä monta kuin yhteydenpitoryhmässä on varsinaisia jäseniä, ja heidät nimitetään samoin ehdoin kuin varsinaiset jäsenet. Varajäsen korvaa poissa olevan tai estyneen jäsenen automaattisesti.
   3.   Jäsenten nimeämisessä on varmistettava eri sidosryhmien tasapuolinen edustus, ja ryhmässä on oltava edustajia seuraavilta aloilta:

               a)

               Kansalaisyhteiskunta:

                           i)

                           RFID-järjestelmiä käyttävät loppukäyttäjäyhteisöt (kansalaiset, kuluttajat, potilaat, työntekijät);

                           ii)

                           yksityisyyden suojelun alalla toimivat järjestöt.

               b)

               Intressitahot:

                           i)

                           eri sovellusalojen käyttäjät (esim. logistiikka-, ajoneuvo-, ilmailu- ja avaruus-, terveys-, vähittäismyynti- ja lääkeala);

                           ii)

                           RFID-järjestelmien luomiseen aktiivisesti osallistuvat tahot (RFID-sirujen tuottajat, pakattujen tunnisteiden ja lukulaitteiden suunnittelijat ja valmistajat, ohjelmisto- ja järjestelmäintegraattorit, palveluntarjoajat sekä yksityisyyden suojan ja turvallisuuden parissa toimivat ratkaisujen tarjoajat);

                           iii)

                           standardointilaitokset.

         4.   Seuraavia viranomaisia kutsutaan osallistumaan ryhmän toimintaan tarkkailijoina:

               a)

               EU:n puheenjohtajavaltiona asiantuntijaryhmän toimikauden aikana toimivien jäsenvaltioiden edustajat;

               b)

               tietosuojaviranomaisten edustajat.

         5.   Seuraavia asiantuntijoita kutsutaan osallistumaan ryhmän toimintaan tarkkailijoina:

               a)

               akateemiset tutkijat ja käytännön toimijat;

               b)

               tekniset asiantuntijat, erityisesti verkotettujen RFID-sovellusten seuraavan sukupolven (”tavaroiden internet”) alalla;

               c)

               oikeudelliset asiantuntijat, jotka antavat voimassa olevaan lainsäädäntöön liittyviä neuvoja.

         6.   Ryhmän jäsenet nimitetään kaksivuotiskaudeksi, joka voidaan uudistaa. Heidän on toimittava tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimetään uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy.
   7.   Jäsenille, jotka eivät pysty enää osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön, jotka eroavat tai jotka eivät täytä tämän artiklan 3–5 kohdassa tai perustamissopimuksen 287 artiklassa mainittuja edellytyksiä, voidaan nimetä seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
   8.   Tämän artiklan 2 kohdassa mainittujen organisaatioiden nimet julkaistaan tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosaston Internet-sivulla. Jäseniä koskevat tiedot kerätään, käsitellään ja julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännösten mukaisesti.
   5 artikla
   Toiminta
   1.   Komission edustaja toimii ryhmän puheenjohtajana.
   2.   Ryhmä voi komission kanssa siitä sovittuaan perustaa alaryhmiä, jotka tarkastelevat tiettyjä erityiskysymyksiä ryhmältä saamansa toimeksiannon mukaisesti. Alaryhmät hajotetaan heti kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.
   3.   Komission edustaja voi kutsua käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai alaryhmän työhön, jos tämä on hyödyllistä ja/tai tarpeen.
   4.   Ryhmän tai alaryhmän toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio on ilmoittanut tietojen liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
   5.   Ryhmä ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamien menettelyjen ja aikataulun mukaisesti. Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Muut komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat olla läsnä ryhmän ja sen alaryhmien kokouksissa.
   6.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestysmallin pohjalta.
   7.   Komissio voi julkistaa yhteydenpitoryhmän yhteenvetoja, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja asiakirjan alkukielellä.
   6 artikla
   Kokouskulut
   Komissio korvaa ryhmän toimintaan liittyvät jäsenten, asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden matkakulut ja soveltuvin osin myös oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.
   Jäsenet eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   Kokouskulut korvataan komission vastuuyksiköitten ryhmälle varaaman vuositalousarvion rajoissa.
   7 artikla
   Soveltaminen
   Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2009.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2007.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2007) 96 lopullinen.

      (2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      LIITE
      RADIOTAAJUUSTUNNISTUKSEN (RFID) ASIANTUNTIJARYHMÄN TYÖJÄRJESTYS
      Radiotaajuustunnistuksen (RFID) ASIANTUNTIJARYHMÄ, joka
      ottaa huomioon radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta tehdyn komission päätöksen ja erityisesti sen 1 artiklan,
      ottaa huomioon komission julkaiseman työjärjestyksen mallin,
      ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN TYÖJÄRJESTYKSEN:
      1 artikla
      Koollekutsuminen
      1.   Ryhmän kutsuu koolle sen puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jäsenten yksinkertaisen enemmistön pyynnöstä komission annettua suostumuksensa.
      2.   Ryhmä voi kutsua koolle yhteisiä kokouksia muiden ryhmien kanssa asioissa, jotka liittyvät niiden toimivaltaan.
      2 artikla
      Esityslista
      1.   Sihteeristö laatii puheenjohtajan vastuulla esityslistan ja lähettää sen ryhmän jäsenille.
      2.   Ryhmä vahvistaa esityslistan kunkin kokouksen alussa.
      3 artikla
      Asiakirjojen toimittaminen ryhmän jäsenille
      1.   Sihteeristö lähettää ryhmän jäsenille kokouskutsun ja esityslistaluonnoksen viimeistään 30 vuorokautta ennen kokouspäivää.
      2.   Sihteeristö lähettää luonnokset, joista ryhmää kuullaan, ja kaikki muut valmisteluasiakirjat ryhmän jäsenille viimeistään 14 vuorokautta ennen kokouspäivää.
      3.   Kiireellisissä tai poikkeuksellisissa tapauksissa määräaikoja 1 ja 2 kohdassa mainittujen asiakirjojen lähettämiseksi voidaan lyhentää viiteen vuorokauteen ennen kokouspäivää.
      4 artikla
      Ryhmän lausunnot
      1.   Mikäli mahdollista, ryhmä antaa lausuntonsa ja laatii kertomuksensa yhteisymmärryksessä.
      2.   Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, vastakkaisista näkemyksistä ja asiaan liittyvistä taustatiedoista raportoidaan, jotta eri näkemykset tulevat ymmärretyiksi oikein.
      5 artikla
      Alaryhmät
      1.   Ryhmä voi komission suostumuksella perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä aiheita ryhmän määrittelemien tehtävien mukaisesti; alaryhmät lakkautetaan heti kun ne ovat suorittaneet tehtävänsä.
      2.   Alaryhmien on raportoitava ryhmälle.
      6 artikla
      Ulkopuolisten henkilöiden pääsy kokouksiin
      1.   Komission edustaja voi kutsua esityslistaluonnokseen merkityn asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai alaryhmän työhön, jos tämä on hyödyllistä ja/tai tarpeen.
      2.   Asiantuntijat tai tarkkailijat eivät saa olla läsnä ryhmän hyväksyessä lausunnon tai laatiessa kertomuksen.
      7 artikla
      Kirjallinen menettely
      1.   Ryhmä voi tarvittaessa antaa tiettyä seikkaa koskevan lausuntonsa kirjallisella menettelyllä. Sihteeristö lähettää tätä varten ryhmän jäsenille luonnokset, joista ryhmää kuullaan, sekä kaikki muut valmisteluasiakirjat.
      2.   Jos ryhmän jäsenten yksinkertainen enemmistö kuitenkin pyytää asian käsittelyä ryhmän kokouksessa, kirjallinen menettely päätetään tuloksettomana, ja puheenjohtaja kutsuu ryhmän koolle mahdollisimman pian.
      8 artikla
      Sihteeristö
      Komissio huolehtii ryhmän ja edellä 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettavien alaryhmien sihteeristön tehtävistä.
      9 artikla
      Yhteenveto kokouspöytäkirjasta
      Sihteeristö laatii puheenjohtajan vastuulla yhteenvedon esityslistan kunkin kohdan käsittelystä ja ryhmän antamista lausunnoista. Pöytäkirjan yhteenvedossa ei mainita yksittäisten jäsenten kantaa asioista ryhmässä käydyissä keskusteluissa. Ryhmä vahvistaa yhteenvedon.
      10 artikla
      Läsnäololuettelo
      Sihteeristö laatii puheenjohtajan vastuulla kunkin kokouksen läsnäololuettelon täsmentäen tarvittaessa viranomaiset, järjestöt tai elimet, joita osallistujat edustavat.
      11 artikla
      Eturistiriitojen ehkäiseminen
      1.   Jokaisen kokouksen alussa jäsenen, jonka osallistuminen ryhmän työhön aiheuttaisi jotakin esityslistan kohtaa koskevan eturistiriidan, on ilmoitettava asiasta puheenjohtajalle.
      2.   Mikäli tällaisia eturistiriitoja ilmenee, asianomaisen jäsenen on pidättäydyttävä kyseisten esityslistan kohtien käsittelystä ja näitä kohtia koskevista äänestyksistä.
      12 artikla
      Kirjeenvaihto
      1.   Ryhmää koskeva kirjeenvaihto lähetetään komissioon ryhmän puheenjohtajalle osoitettuna.
      2.   Ryhmän jäsenten kirjeenvaihto lähetetään heidän tätä tarkoitusta varten ilmoittamaansa [sähköposti-] osoitteeseen.
      13 artikla
      Avoimuus
      1.   Ryhmän asiakirjojen julkiseen saatavuuteen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (1), annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi määriteltyjä periaatteita ja edellytyksiä. Komissio päättää näin ollen kyseisten asiakirjojen julkista saatavuutta koskevista pyynnöistä.
      2.   Ryhmän asioiden käsittely on luottamuksellista.
      3.   Ryhmä voi jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä ja komission suostumuksella päättää avata asioidensa käsittelyn yleisölle.
      14 artikla
      Henkilötietojen suojaaminen
      Tätä työjärjestystä sovellettaessa kaiken henkilötietojen käsittelyn on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (2), annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta mukaista.

         (1)  EYVL L 145, 31.5.2002, s. 43.

         (2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2016/1590, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2014 tilien päättämisestä

text:
               14.9.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 246/409

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2016/1590,
   annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016,
   polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2014 tilien päättämisestä
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2014,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastauksen (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2014 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2016 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2014 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä yhteisyritykselle (05587/2016 – C8-0057/2016),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 209 artiklan,

               —

               ottaa huomioon polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta 30. toukokuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 521/2008 (4),

               —

               ottaa huomioon toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta 6. toukokuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 559/2014 (5) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (6),

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (7),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0083/2016),

               1.

               hyväksyy polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2014 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimitusjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 422, 17.12.2015, s. 51.

      (2)  EUVL C 422, 17.12.2015, s. 53.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 153, 12.6.2008, s. 1.

      (5)  EUVL L 169, 7.6.2014, s. 108.

      (6)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (7)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.


title: 2010/114/: Neuvoston päätös, annettu 16 päivänä helmikuuta 2010 , kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

text:
               24.2.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 47/16

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 16 päivänä helmikuuta 2010,
   kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta
   (2010/114/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista 14 päivänä joulukuuta 2009 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2009/26 (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat Euroopan keskuspankin (EKP) ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2008 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuodesta 2009 alkaen.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland on valinnut Deloitte & Touchen ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen tilikausiksi 2009–2011.

               (4)

               EKP:n neuvosto suositteli, että Deloitte & Touche nimitetään Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2009–2011.

               (5)

               On tarkoituksenmukaista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa päätös 1999/70/EY (2) vastaavasti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 1999/70/EY 1 artiklan 5 kohta seuraavasti:

      ”5.   Hyväksytään Deloitte & Touche Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2009–2011.”

   2 artikla
   Tämä päätös ilmoitetaan EKP:lle.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. SALGADO

      (1)  EUVL C 308, 18.12.2009, s. 1.

      (2)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.


title: Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varajäsenen nimittämisestä Portugalin osalta

text:
               16.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 152/2

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä toukokuuta 2017,
   Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varajäsenen nimittämisestä Portugalin osalta
   (2017/C 152/03)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta 26 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen neuvostolle esittämät ehdokasluettelot,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto nimitti 28 päivänä marraskuuta 2016 (2), 23 päivänä tammikuuta 2017 (3) ja 17 päivänä helmikuuta 2017 (4) antamillaan päätöksillä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 30 päivänä marraskuuta 2019 päättyväksi toimikaudeksi.

               (2)

               Portugalin hallitus on esittänyt ehdokkaan avoinna olevaan paikkaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään seuraava henkilö Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varajäseneksi Portugalin osalta.
   I   HALLITUSTEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Portugali

               Fernando CATARINO JOSÉ

         2 artikla
   Neuvosto nimittää myöhemmin varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, joita ei ole vielä esitetty.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CARDONA

      (1)  EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1.

      (2)  Neuvoston päätös, annettu 28 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä (EUVL C 447, 1.12.2016, s. 2).

      (3)  Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä Bulgarian, Italian, Liettuan, Luxemburgin, Maltan, Itävallan ja Slovakian osalta (EUVL C 27, 27.1.2017, s. 8).

      (4)  Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä helmikuuta 2017, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan varajäsen nimittämisestä Portugalin osalta (EUVL C 54, 21.2.2017, s. 4).


title: Komission päätös (EU) 2016/1991, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), jotka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
                  15.11.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 306/19

            KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1991,
      annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016,
      toimenpiteistä SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), jotka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi

            (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089)

      (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
      on perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
      sekä katsoo seuraavaa:
      1.   MENETTELY

                  (1)

                  Vuonna 2011 komissio sai erään kansalaisen ja lehdistön kautta tietää, että Alankomaat oli toteuttanut tukitoimenpiteen ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi. Vuosina 2010 ja 2011 kansalaiset ilmoittivat komissiolle myös toimenpiteistä, joita oli toteutettu muiden alankomaalaisten ammattilaisjalkapalloseurojen, nimittäin Willem II:n (Tilburg), MVV:n (Maastricht), PSV:n (Eindhoven) ja NEC (Nijmegen) hyväksi. Komission pyynnöstä Alankomaat toimitti 1 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä tietoja toimenpiteistä, jotka koskivat FC Den Boschia.

                  (2)

                  Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Willem II:n, NEC:n, MVV:n, PSV:n ja FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

                  (3)

                  Komission päätös menettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                      (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä.

                  (4)

                  Alankomaat esitti huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevan menettelyn puitteissa 31 päivänä toukokuuta 2013 ja 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä ja 13 päivänä lokakuuta 2014 pidetyssä kokouksessa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet komissiolle huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

                  (5)

                  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen ja yhteisymmärryksessä Alankomaiden kanssa eri seuroja koskevat tutkintamenettelyt päätettiin toteuttaa kunkin osalta erikseen. FC Den Boschia koskeva tutkinta kirjattiin asianumerolla SA.41614.

            2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUISTA

      2.1   Tuensaaja, tavoite ja talousarvio

                  (6)

                  Kansallinen jalkapalloliitto Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (jäljempänä ’KNVB’) on ammattilais- ja harrastejalkapalloilun kattojärjestö. Ammattilaisjalkapallo on organisoitu Alankomaissa kaksitasoiseen järjestelmään. Kaudella 2014–2015 siihen kuului 38 seuraa, joista 18 pelasi ylemmässä jalkapallosarjassa (eredivisie) ja 20 alemmassa sarjassa (eerste divisie).

                  (7)

                  FC Den Bosch on pelannut alemmassa sarjassa kaudesta 2004–2005, jolloin se pelasi viimeisen kerran Alankomaiden ylimmässä sarjassa. Se ei ole koskaan pelannut eurooppalaisessa turnauksessa. Alankomaiden antamien tietojen mukaan FC Den Bosch on pienyritys. Kaudella 2011–2012 sillä oli 31 työntekijää. Seuran liikevaihto ja taseen loppusumma olivat molempina vuosina noin 3 miljoonaa euroa. Se on näin ollen pienyritys (3). FC Den Boschin käyttämän stadionin omistaa 's-Hertogenboschin kunta (jäljempänä ’kunta’), joka saa seuralta vuokraa stadionin käytöstä.

                  (8)

                  Vuonna 2010 kunta sai tietää, että FC Den Boschilla oli vakavia talousvaikeuksia, jotka vaaransivat sen ammattilaisjalkapallon pelaamista koskevan luvan jatkamisen ja jopa seuran olemassaolon. FC Den Boschin oma pääoma oli – 4,6 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vuotta myöhemmin pääoma oli – 5,4 miljoonaa euroa. Kuten itsenäinen tilintarkastusyhtiö osoitti, seuran tappiot kasvoivat (0,168 miljoonaa euroa kesäkuussa 2009, 0,612 miljoonaa euroa kesäkuussa 2010 ja 0,744 miljoonaa euroa kesäkuussa 2011), liikevaihto supistui (3,736 miljoonasta eurosta 2,771 miljoonaan euroon vuodesta 2009 vuoteen 2011) ja velkaantuminen lisääntyi. Yksi seuran velkojista oli kunta, jolla oli 1,65 miljoonan euron toissijainen saatava.

                  (9)

                  FC Den Boschin tukijat, yritykset ja sponsorit käynnistivät vuoden 2010 syksyllä aloitteen, jonka tarkoituksena oli estää seuran konkurssi. Tämä aloite johti rakenneuudistussuunnitelmaan, jolla oli tarkoitus parantaa FC Den Boschin taloudellista tilannetta ja tehdä siitä elinkelpoinen ammattilaisjalkapalloseura, jolla on uusi oikeudellinen muoto ja jonka omistajia ovat sen tukijat. Kesäkuussa 2011 kunta ja muut seuran velkojat hyväksyivät yhteisen aloitteen, jonka mukaan niiden lainat muunnettiin seuran osakkeiksi. Osana rakenneuudistusta FC Den Bosch, jonka oikeudellinen muoto oli yhdistys (Vereniging), muutettiin 30 päivänä kesäkuuta 2011 osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

                  (10)

                  Sovittiin, että kunnan saatava muutettaisiin osakkeiksi, siten että se omistaisi 60 prosenttia uuden osakeyhtiön FC Den Bosch N.V:n osakkeista. Muut seuran suuret velkojat hankkisivat loput 40 prosenttia seuran osakkeista muuttamalla velkansa osakkeiksi kuntaan verrattuna pienemmällä vaihtosuhteella. Pienet velkojat luopuivat osasta saataviaan. Tämän velkojien kesken tehdyn sopimuksen jälkeen kunta siirsi osakesaatavansa, joka perustui sen 1,65 miljoonan euron lainaan, yhdellä eurolla Stichting Met Heel Mijn Hart -nimiselle säätiölle. FC Den Boschin tukiseurat ja yksittäiset tukijat ovat perustaneet säätiön eikä se harjoita kaupallista toimintaa.

                  (11)

                  Kunta suostui myös maksamaan 1,4 miljoonaa euroa FC Den Boschille siitä, että se lähti harjoitustiloista (4), jotka sijaitsivat kunnan omistamalla maa-alueella.

            2.2   Menettelyn aloittamisen syyt

                  (12)

                  Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti alustavana päätelmänään FC Den Boschin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden osalta, että kunta oli antanut FC Den Boschille valikoivaa etua valtion varoilla ja oli näin tukenut jalkapalloseuraa.

                  (13)

                  Päätöksestä, joka koski 1,65 miljoonan euron saatavan myymistä yhdellä eurolla järjestäytyneille tukijoille, komissio katsoi, ettei Alankomaat voinut väittää, että kunta olisi toiminut siten kuin vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi tehnyt. Komissio totesi, että muut suuret velkojat muuttivat saatavansa osakkeiksi uudessa oikeudellisessa muodossa, kun taas kunta ei saanut saataviensa myynnistä mitään. Harjoitus- ja nuorisokeskuksen 1,4 miljoonan euron hankintahinnasta komissio totesi, että ulkopuolinen asiantuntija arvioi kyseisen hinnan keskuksen jälleenhankinta-arvoksi. Se epäili, oliko rakennuksen jälleenhankintahinta sama kuin sen markkinahinta.

                  (14)

                  Komissio katsoi lisäksi, että ammattilaisjalkapalloseurojen hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

                  (15)

                  FC Den Boschille myönnetyn mahdollisen tuen soveltuvuudesta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että jalkapalloseura oli ollut talousvaikeuksissa tuen myöntämishetkellä. Arvioidakseen, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista, komissio pyysi tietoja kaikkien kyseisissä suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten täyttymisestä.

                  (16)

                  Komissio ei eritoten kyennyt tarkistamaan, täyttyivätkö suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset, jotka koskivat rakenneuudistussuunnitelman luonnetta ja sen noudattamista. Lisäksi olisi pystyttävä osoittamaan, että tuki oli rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, että tuensaaja oli itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävällä rahoitusosuudella ja että tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettaisiin.

            3.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

      3.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

                  (17)

                  Alankomaat kiistää komission alustavan päätelmän, jonka mukaan FC Den Boschia koskevissa toimenpiteissä olisi kyse valtiontuesta. Alankomaiden mukaan kunta, jolla oli ollut toissijainen saatava konkurssin partaalla olevalta yritykseltä, oli toiminut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen mukaisesti luopumalla saatavistaan vuonna 2011.

                  (18)

                  Alankomaiden mukaan kunta ei erittäin todennäköisesti olisi kuitenkaan saanut toissijaisesta saatavastaan mitään takaisin, jos FC Den Bosch olisi tehnyt konkurssin. Alankomaat vetosi myös 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyssä kirjeessään komission päätökseen, joka koski belgialaista Sonaca-nimistä yhtiötä (6) ja jossa se totesi, että julkisen lainan muuttaminen osakkeiksi ei ollut valtiontukea. Jos FC Den Bosch ei olisi pystynyt korjaamaan taloudellista tilannettaan kesäkuussa 2011, se olisi KNVB:n sääntöjen mukaan menettänyt lupansa pelata ammattilaisjalkapalloa. Harjoitustilojen hankinnasta Alankomaat väittää, että hankinta tapahtui ulkoisen asiantuntijan vahvistamaan hintaan, joka kattoi myös FC Den Boschille aiheutuneet jälleenhankintakustannukset. Alankomaat väittää, että se toimi maa-alueiden kauppaa koskevan komission tiedonannon (7) (jäljempänä ’maa-alueiden kauppaa koskeva tiedonanto’) mukaisesti.

                  (19)

                  Alankomaat toteaa vaihtoehtoisesti, että vaikka toimenpiteiden katsottaisiin antaneen valikoivaa etua FC Den Boschille, ne eivät vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Alankomaat painottaa, että FC Den Boschin asema kansallisessa ammattilaisjalkapallossa oli heikko, joten seuran osallistuminen kilpailuihin eurooppalaisella tasolla oli erittäin epätodennäköistä. Se katsoo myös, että komissio ei ollut kyennyt osoittamaan, että FC Den Boschille annettu tuki vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi kauppaan millään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nostetuilla markkinoilla.

                  (20)

                  Näiden argumenttien lisäksi Alankomaat toteaa, että vaikka toimenpiteet katsottaisiinkin valtiontueksi, kyse olisi tuesta, joka olisi suuntaviivojen mukaista ja joka siten soveltuisi sisämarkkinoille.

                  (21)

                  FC Den Bosch oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa vuonna 2010. Vuonna 2011 sen oma pääoma oli – 5,97 miljoonaa euroa, sillä oli velkaa 7 miljoonaa euroa, ja sen liikevaihto oli noin 3 miljoonaa euroa. Seuran velkojat ja velat on esitetty taulukossa 1.

                     Taulukko 1

                     FC Den Boschin velkojat ja velat

                              Velkojat

                              Lainamäärä

                              Kunta (vuonna 2000 myönnetyn lainan tase)

                              1,65 miljoonaa euroa

                              […] (*)

                              1,092 miljoonaa euroa

                              […]

                              1,865 miljoonaa euroa

                              […]

                              0,73 miljoonaa euroa

                              […]

                              0,235 miljoonaa euroa

                              Yksityinen velkoja

                              0,3 miljoonaa euroa

                              […]

                              0,1 miljoonaa euroa

                  (22)

                  KNVB totesi, että seura menettäisi ammattilaisjalkapallolupansa, jos sen oma pääoma olisi yhä negatiivinen 30 päivänä kesäkuuta 2011. Tämä tarkoittaisi, että seura putoaisi harrastesarjaan.

                  (23)

                  Siksi FC Den Bosch ja KNVB laativat kesäkuussa 2011 rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelman mukaan seura muutettaisiin osakeyhtiöksi (NV). Lukuisten suurten velkojien (vakuudettomat) velat muunnettiin seuran osakkeiksi, kuten taulukosta 2 ilmenee.

                     Taulukko 2

                     Velan ja pääoman suhde

                              Velkoja

                              Laina

                              Osakkeet/osuus

                              euroa/osake

                              Kunta / Stichting Met Heel Mijn Hart -säätiö

                              1,65 miljoonaa euroa

                              61 900 /54,3

                              26,7

                              […]

                              1,092 miljoonaa euroa

                              20 492 /18

                              53,3

                              […]

                              1,865 miljoonaa euroa

                              27 925 /24,5
                              11 000  niistä on etuoikeutettuja osakkeita

                              66,8

                              […]

                              0,73 miljoonaa euroa

                              3 583 /3,1

                              203,7

                  (24)

                  Loput 0,1 prosenttia osakkeista jaettiin jalkapalloseuran vanhemmille jäsenille. Tämä osoittaa, että kunnan käymien neuvottelujen seurauksena kunta sai 54 prosenttia seuran osakkeista 38 prosentilla seuran veloista.

                  (25)

                  Lisäksi kolmas osapuoli antoi takauksen 100 000 euron kaupalliselle lainalle. Muut yksityiset osapuolet toivat uutta pääomaa 300 000 euron arvosta. Lyhyen aikavälin 250 000 euron laina muutettiin pitkän aikavälin lainaksi. Vuokravelat Bossche Investerings Maatschappij -yhtiölle (BIM), joka on kunnallisen stadionin operatiivinen yhtiö, turvattiin sillä, että BIM:llä on oikeus televisiolähetysoikeuksista saataviin tuloihin.

                  (26)

                  Kunta katsoi, ettei se saa takaisin 1,65 miljoonan euron lainaansa. Jo kunnan vuoden 2010 talousarviossa laina kirjattiin menetetyksi, koska FC Den Bosch ei enää maksanut lainaa takaisin. Kesäkuussa 2011 kunta pyysi tilintarkastusyhtiö Ernst & Youngia, joka oli analysoinut FC Den Boschin taloudellisen tilanteen jo helmikuussa ja maaliskuussa 2011, arvioimaan FC Den Boschille myönnetyn lainan takaisinsaamisen mahdollisuutta. Se totesi, että tulevina vuosina ei voida kohtuudella odottaa lainan takaisinmaksua tai koronmaksua, vaikka seuran rakennetta uudistettaisiin suurien velkojien luovuttua pitkän aikavälin lainoistaan. Tämä päätelmä on myös järkevä, jos katsotaan, että seuralla ei ole kiinteää omaisuutta tai koneita, jotka voitaisiin myydä tai muuttaa rahaksi velkojen takaisinmaksamiseksi.

                  (27)

                  Kunta päätti velkojien välisen sopimuksen yhteydessä siirtää saatavansa, joka vastasi 54:ää prosenttia osakkeista, eurolla Met Heel Mijn Hart -säätiölle. Siten säätiöstä tuli seuran osakkeenomistaja kunnan – jolla ei ollut intressiä osallistua seuran hallintoon – sijasta samalla tavalla kuin muista suurista velkojista, kuten nämä ja kunta olivat sopineet rakenneuudistussopimuksessa. Säätiö myy näiden osakkeiden perusteella todistuksia 100 euron hintaan.

                  (28)

                  Muihin velkojiin verrattuna kunnalla oli suurempi intressi välttää seuran likvidaatiota tai sen putoamista harrastesarjaan, sillä se menettäisi ainakin joksikin ajaksi stadionin pääkäyttäjän ja vuokranmaksajan. Tältä osin se, että seura jatkaa ammattilaisjalkapallon pelaamista, oli kunnan taloudellisen edun mukaista.

                  (29)

                  Harjoituskeskuksen maa-alueen (36 000 m2) osalta Alankomaiden antamien tietojen mukaan maa-alue oli jo kunnan omistuksessa. Sitä käytti FC Den Bosch, joka oli omalla kustannuksellaan rakentanut urheilukeskuksen sekä sen rakennukset ja urheilukentät vuonna 2000 ja muuttanut niitä vuosina 2006 ja 2007. Kunnan ja FC Den Boschin välillä ei ollut pitkäaikaista vuokrasopimusta (erfpacht) (8). Kunta pystyisi rakentamaan tälle kiinteistölle taloja ja asuntoja. Siksi kunnan edun mukaista oli joka tapauksessa, että seura lähtee tiloista, ja se tarttui seuran likviditeettitarpeen tarjoamaan mahdollisuuteen. Näin ollen kunnan aikomuksena oli maksaa seuralle korvaus tiloista lähtemisestä kuten rakennusten riitauttamattoman pakkolunastuksen tapauksessa, ja kunta pyysi maa-alueella sijaitsevien rakennusten ja rakennelmien arvon määrittämistä Alankomaiden pakkolunastuslain nojalla.

                  (30)

                  Hankinnan hinta määriteltiin riippumattoman tunnustetun kiinteistöveroasiantuntijan tekemän urheilukeskuksen arvioinnin perusteella. Arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon, jolla tarkoitetaan samanarvoisten kohteiden – kun otetaan huomioon kohteen tyyppi, laatu, kunto ja ikä – hankkimiseen tarvittavaa summaa. Tämä summa ei näin ollen ole pelkästään tietynsuuruisen urheilukeskuksen arvo. Arvoa mukautetaan urheilukeskuksen teknisen kunnon ja iän perusteella. Tällaisesta arvioinnista säädetään Alankomaiden pakkolunastuslain (Onteigeningswet) 40b §:n 3 momentissa, kun kyse on yhteisymmärryksessä tapahtuvasta lunastuksesta, josta Alankomaiden mukaan on kyse nyt käsiteltävässä tapauksessa. Näin ollen Alankomaiden mielestä komissio oli väärässä, kun se katsoi, että arviointiraportissa arvioinnin pohjana käytettiin vain jälleenhankinta-arvoa. Alankomaiden arviointikäytännössä epätavanomaisten kohteiden, kuten kirkkojen, muistomerkkien tai urheilukeskusten, arvioinnissa käytetään mukautettua jälleenhankinta-arvoa, joka määritetään hinnaksi, jonka riippumaton ostaja on halukas maksamaan pakkolunastuksen tai tosiasiallisen omistajan muualle siirtymisen yhteydessä.

                  (31)

                  Komission huomautuksesta, jonka mukaan arvioinnissa määritetty arvo oli korkeampi kuin FC Den Boschin kirjanpitoon merkitty kirjanpitoarvo, Alankomaat toteaa, että maa-alueen tai rakennusten kirjanpitoarvo ei yleensä vastaa sen todellista markkina-arvoa. Siihen vaikuttavat lukuisat muut tekijät kuin pelkästään sen arvo liiketoimessa, kuten sen historiallinen hankintahinta tai arvonalennus.

                  (32)

                  Seura jatkoi harjoitustoimiaan muualla, stadionilla ja kaupungin muissa jalkapalloharjoittelukeskuksissa, joissa oli vapaata kapasiteettia. Alankomaat väittää, että harjoituskeskuksen hinta määriteltiin ottamatta huomioon FC Den Boschin mahdollista rahoitustarvetta. Osa hinnasta, jonka seura sai, kun se lähti harjoittelukeskuksesta, käytettiin vaihtoehtoisten harjoittelutilojen hankkimiseen. Näillä tuloilla maksettiin myös stadionin vuokravelkoja BIM:lle.

            3.2   Valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

                  (33)

                  Vaihtoehtoisesti Alankomaat katsoi, että vaikka toimenpidettä pidettäisiinkin tukena, se olisi sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Alankomaat kuvaili rakenneuudistusten tarpeessa olleen FC Den Boschin taloudellista tilannetta, kuten johdanto-osan 8 kappaleessa esitetään.

                  (34)

                  Jokaisella alankomaalaisella ammattilaisjalkapalloseuralla on oltava KNVB:n myöntämä lupa, jonka saaminen edellyttää useiden eri velvoitteiden noudattamista. Yksi järjestelmän asettamista velvoitteista koskee seuran talouden terveyttä. Jos se on riittämätön, KNVB peruu luvan. Jos seuralle perustetaan seuraaja, uutta seuraa ei hyväksytä suoraan ammattilaisjalkapallon sarjoihin, vaan sen on aloitettava pelaaminen toiseksi korkeimmassa harrastesarjassa. Vaikeuksiensa takia Den Bosch oli vaarassa menettää lupansa osallistua ammattilaisotteluihin.

                  (35)

                  Alankomaat totesi, että näiden vaikeuksien takia kunnan päätökselle luopua lainasta ja korvata FC Den Boschille se, että se lähti harjoituskeskuksesta, asetettiin lukuisia ehtoja, jotka kirjattiin kunnan, muiden velkojien ja FC Den Boschin väliseen rakenneuudistussuunnitelmaan.

                  (36)

                  Rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin FC Den Boschin uusi oikeudellisen muoto. Se muutettiin seurasta osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap (NV)) ja sen henkilöstöä ja pelaajia vähennettiin. Suunnitelmassa määrättiin, että sopimuspelaajien määrä vähennetään KNVB:n asettamaan minimiin eli 16:een. FC Den Bosch ei osta pelaajia siirtomarkkinoilta vaan tekee sopimuksia ainoastaan vapaasti siirrettävien pelaajien kanssa. Tämän ansiosta henkilöstö- ja pelaajakustannukset pienenivät 17 prosenttia.

                  (37)

                  Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, FC Den Boschin velkojat luopuivat yhteensä 5,337 miljoonan euron veloista osakkeita vastaan. Lisäksi kunta maksoi seuralle 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoituskeskuksesta, jota se oli käyttänyt tuohon saakka. Näillä toimenpiteillä seuran negatiivinen pääoma kääntyi hieman positiiviseksi (0,63 miljoonaa euroa), ja tämä mahdollisti seuran muuttamisen osakeyhtiöksi.

                  (38)

                  Suunnitelman tarkoituksena oli kehittää vakaa taloudellinen tilanne kolmen vuoden kuluessa. Siinä ennustettiin tappioiden pienentyvän tilikausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja pientä 0,1 miljoonan euron voittoa tilikautena 2013–2014. FC Den Bosch ei kuitenkaan pystyisi hankkimaan siirtopelaajia. Itse asiassa FC Den Bosch sai tilikautena 2011–2012 kohtuullisen 0,103 miljoonan euron voiton myös ennustettua parempien sponsorisopimusten ansiosta.

            4.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

      4.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

                  (39)

                  Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

                  (40)

                  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella komissio arvioi kunnan 21 päivänä kesäkuuta 2011 tekemää päätöstä luopua toissijaisesta 1,65 miljoonan euron saatavasta FC Den Boschilta ja maksaa FC Den Boschille 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoitustiloista. Komissio toteaa, että nämä toimenpiteet esitettiin yhdessä ja niistä päätettiin kunnanvaltuuston samassa kokouksessa ja että ne liittyivät tiiviisti toisiinsa tarkoituksensa ja FC Den Boschin tuolloisen tilanteen osalta.

                  (41)

                  Näin ollen näitä kahta toimenpidettä on tarkasteltava yhdessä (9). Käsiteltävässä tapauksessa jäljempänä esitetystä arvioinnista käy kuitenkin selvästi ilmi, että molemmat toimenpiteet sisältävät valtiontukea, kun niitä tarkastellaan erikseen. Tämä tarkoittaa väistämättä, että toimenpiteet ovat valtiontukea myös, kun niitä tarkastellaan yhdessä yhtenä toimenpiteenä.

            4.1.1   Julkisten varojen käyttö

                  (42)

                  Kunta päätti molemmista toimenpiteistä, ja niistä on kyseiselle kunnalle taloudellisia vaikutuksia kaiken kaikkiaan 3,1 miljoonaa euroa. Kyse on näin ollen valtion varojen käytöstä, ja toimenpiteet johtuvat valtiosta. Valtion varoja voidaan siirtää monessa muodossa, esimerkiksi suorina avustuksina, lainoina, takauksina, suorina sijoituksina yritysten pääomaan ja luontoisetuuksina. Valtion saatavista luopuminen on niin ikään valtion varojen siirtämistä.

            4.1.2   Valikoiva etu FC Den Boschille

                  (43)

                  Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Tämän arvioimiseksi yrityksen taloudellista tilannetta toimenpiteen jälkeen olisi verrattava sen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu. Ei voida kiistää, etteikö FC Den Boschin taloudellinen tilanne olisi parantunut huomattavasti tarkasteltavana olevien toimenpiteiden ansiosta.

                  (44)

                  Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (10), toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä, jota eivät ohjaa kaupalliset periaatteet.

                  (45)

                  Alankomaat väittää, että FC Den Boschin taloudellisen tilanteen koheneminen johtuu markkinaehtojen mukaisista toimenpiteistä eikä se näin ollen ole perusteetonta. Alankomaiden mukaan kunta toimi markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaate’) mukaisesti.

            4.1.2.1   Toissijaisesta saatavasta luopuminen

                  (46)

                  Kuten edellä on esitetty, päätökseen luopua 1,65 miljoonan euron toissijaisesta saatavasta liittyy velkojen muuttaminen osakkeiksi, ja tämän jälkeen osakesaatavan siirtäminen yhdellä eurolla.

                  (47)

                  Siksi on ensin määriteltävä, olisiko yksityinen velkoja muuttanut velat osakkeiksi samalla tavalla kuin kunta. Kun kyse on yrityksestä, joka täyttää konkurssin edellytykset, yksityisellä velkojalla on kaksi vaihtoehtoa. Se voi jatkaa yrityksen likvidointia saadakseen ainakin osan lainastaan takaisin, tai se voi muuttaa lainan osakkeiksi, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa ja pyrkiä tulemaan jälleen kannattavaksi, jolloin osakkeiden arvo nousisi. Jos yksityiset velkojat toimisivat samalla tavalla kuin kunta, ja kun kyse on suurimmasta osasta FC Den Boschin veloista, voitaisiin olettaa, että kunnan toiminta on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista.

                  (48)

                  Markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu, jos julkisyhteisö ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavissa tilanteessa, toteuttavat liiketoimen samoin ehdoin (jolloin riskit ja tuotot ovat samat) ja samaan aikaan (”pari passu” -liiketoimi). Tällöin voidaan yleensä päätellä, että tällainen liiketoimi on markkinaehtojen mukainen (11). Lisäksi on tärkeää, että yksityisten toimijoiden toimenpiteillä on todellista taloudellista vaikutusta ja etteivät ne ole pelkästään symbolisia tai marginaalisia (12) ja että julkisyhteisön ja yksityisten toimijoiden lähtötilanteet ovat vertailukelpoiset liiketoimen osalta. Sen sijaan jos julkisyhteisöt ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavassa tilanteessa, osallistuvat samaan liiketoimeen samanaikaisesti mutta eri ehdoin, tämä osoittaa yleensä, että julkisen tahon toimenpide ei ole markkinaehtojen mukainen.

                  (49)

                  Käsiteltävässä tapauksessa julkisyhteisöjen ja yksityisten toimijoiden lähtötilanne oli vertailukelpoinen liiketoimen osalta. Kaikilla liiketoimeen osallistuvilla velkojilla oli vakuudettomia lainoja, joita ei voitu saada takaisin. Yksityisen sektorin osallistuminen oli myös merkittävä. Toiset toimijat eivät kuitenkaan ole pelkästään markkinatoimijoita, kuten on jo todettu. Näyttää siltä, että ne kaikki liittyvät tavalla tai toisella seuraan. Näin ollen ei voida olettaa, että ne toimivat saadakseen voittoa. Tukijat esimerkiksi eivät ole voittoa tavoittelevia järkeviä markkinatoimijoita.

                  (50)

                  On myös ilmeistä, että liiketoimi toteutettiin eri ehdoin. Kunta pyysi muita velkojia enemmän vastinetta sille, että se luopui veloista. Se sai, kuten taulukosta 2 käy ilmi (yksi osake maksoi 26,7 euroa), suhteellisesti enemmän osakkeita kuin muut kaupalliset tai voittoa tavoittelemattomat velkojat. Lisäksi velkojen uudelleenjärjestelyn ansiosta FC Den Bosch pystyi maksamaan stadionin vuokravelan stadionin operatiiviselle yhtiölle BIM:lle, jonka kunta omistaa. Toisaalta velkoja […] sai etuoikeutettuja osakkeita, joilla velkoja voi saada etuoikeuden mahdollisiin myöhempiin osinkoihin. Tämä tarkoittaa, että ei ole poissuljettua, että ainakin yksi yksityinen toimija sai paremmat ehdot kuin kunta. Todisteiden perustella ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että kunta toimi tasavertaisin ehdoin (pari passu) markkinataloustoimijoiden kanssa, kun se suostui velan muuttamiseen osakkeiksi.

                  (51)

                  On myös epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi suostunut myymään lainan, jota ei makseta takaisin ja joka muutetaan osakkeiksi, yhden euron hinnalla säätiölle, joka aikoo myydä osaketodistuksia 100 eurolla osaketta kohden. Kun kunta luopui osakkeista, se luopui ainoasta kaupallisesta perusteesta muuttaa velka osakkeiksi ja siitä – vaikkakin kaukaisesta – toivosta tai odotuksesta, että osakkeiden arvo nousisi. Se antoi kolmannelle osapuolelle tilaisuuden kerätä varoja myymällä osaketodistuksia sen sijaan, että olisi itse tehnyt näin tai vähintään vaatinut osuutta myyntituloista (13). Asiassa Sonaca valtio piti osakkeensa ja pystyi kohtuudella odottamaan voittoa tulevaisuudessa.

                  (52)

                  Näin ollen toissijaisesta velasta luopumista ei voida verrata järkevän markkinatoimijan käyttäytymiseen, ja velasta luopuminen antoi FC Den Boschille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.

            4.1.2.2   Harjoituskeskuksen hankinta

                  (53)

                  Harjoituskeskuksen osalta Alankomaat väittää, että 1,4 miljoonan euron korvaus laskettiin maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon ja jälleenhankintakustannusten korvaamista koskevien komission päätösten mukaisesti ja näin ollen FC Den Boschille ei koitunut etua. Kyseisen tiedonannon mukaan julkisen viranomaisen toteuttama maa-alueiden ja rakennusten myynti ei ole tukea ensinnäkin, jos julkinen viranomainen hyväksyy parhaan tai ainoan tarjouksen avoimessa tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja, ja toiseksi tällaisen kilpailumenettelyn puuttuessa, jos myyntihinnaksi asetetaan vähintään riippumattoman asiantuntijan määrittämä hinta.

                  (54)

                  Maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa annetut ohjeet, kuten sen johdannossa todetaan, ”koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Ne eivät koske julkisen vallan kiinteistönhankintoja eivätkä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.”

                  (55)

                  Joka tapauksessa maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa esitetyt mekanismit ovat ainoastaan välineitä, joilla selvitetään, toimiiko valtio markkinataloussijoittajan tavoin, ja ne ovat siksi esimerkkejä markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisesta julkisten ja yksityisten yksiköiden välisiin liiketoimiin (14). Siksi ei ole merkityksellistä, onko maa-alueen arviointia ja hankintaa koskeva arviointi tehty maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon mukaisesti vai viittaamatta siihen.

                  (56)

                  Kun kyse on urheilukeskuksesta, josta FC Den Bosch lähti, riippumattoman asiantuntijan tekemä maa-alueen arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon. Alankomaiden selvityksen mukaan tämä on se arvo, joka valtion olisi maksettava omistuksen siirron yhteydessä riitauttamattoman pakkolunastuksen kohteena olevan kiinteistön arviointia koskevien oikeussääntöjen perusteella. Tämä ei ole vakuuttavaa. FC Den Boschin rakentamat urheilukeskuksen rakennukset ja rakennelmat olivat jo kunnan omaisuutta. FC Den Bosch käytti niitä ilman pitkäaikaista vuokrasopimusta. Arvioinnin ei siksi olisi pitänyt perustua skenaarioon, jossa FC Den Bosch olisi ollut rakennusten omistaja. Lisäksi mukautettu jälleenhankinta-arvo voi hyvinkin olla eri kuin omaisuuden markkina-arvo.

                  (57)

                  Ei myöskään näytä siltä, että kunnalla olisi ollut kyseistä maa-aluetta koskevia erityisiä suunnitelmia liiketoimen toteutushetkellä. Liiketoimi oli selvästi osa kunnan rakenneuudistustoimenpiteitä, ja sen ilmeinen päätavoite oli palauttaa FC Den Boschin likviditeetti. On epätodennäköistä, että kunta olisi tuolloin ryhtynyt tähän liiketoimeen ilman kyseistä tavoitetta. Voidaan myös todeta, että jos jalkapalloseura olisi lopetettu konkurssin takia, se olisi lähtenyt urheilukeskuksesta ilman korvauksia.

                  (58)

                  Näin ollen on epävarmaa, olisiko jokin toinen markkinatoimija voinut saada kunnan maksamaan 1,4 miljoonaa euroa siitä, että kyseinen toimija lähti kiinteistöstä, johon sillä ei ollut edes pitkäaikaista vuokraoikeutta. Joka tapauksessa summa olisi ollut paljon pienempi.

            4.1.2.3   Päätelmä valikoivasta edusta

                  (59)

                  Toimenpiteillä annetaan näin ollen FC Den Boschille perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

            4.1.3   Vaikutus kauppaan ja kilpailuun

                  (60)

                  Alankomaat on kyseenalaistanut mahdollisen tuen vaikutuksen sisämarkkinoihin silloin, kun kyse on seuroista, jotka eivät pelaa jalkapalloa eurooppalaisella tasolla. Ammattilaisjalkapalloseurat katsotaan kuitenkin yrityksiksi, ja ne kuuluvat valtiontukien valvonnan piiriin. Ammattilaisjalkapalloilu on ansiotyötä, ja siinä tarjotaan palveluja korvausta vastaan; se on erittäin pitkälle ammattimaistunutta, mikä on lisännyt sen taloudellista vaikutusta (15).

                  (61)

                  Vaikka FC Den Bosch ei osallistu jalkapallo-otteluihin, joilla on kansainvälinen ulottuvuus, se harjoittaa kuitenkin jalkapalloseurana taloudellista toimintaa useilla muilla markkinoilla, joita ovat muun muassa ammattilaispelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattilaisjalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat kattavat useita jäsenvaltioita. Jos valtion varoilla annetaan valikoivaa etua ammattilaisjalkapalloseuralle, tällainen tuki voi näin ollen todennäköisesti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (16) siitä riippumatta, missä sarjassa asianomainen seura pelaa.

            4.2   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen arviointi

                  (62)

                  Komission on arvioitava, voidaanko FC Den Boschin hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Mitään perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa mainituista poikkeuksista ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tukitoimenpiteeseen. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainittujen poikkeusten osalta komissio toteaa, että mikään Alankomaiden alue ei kuulu perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. Tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä sen avulla poisteta Alankomaiden taloudessa olevaa vakavaa häiriötä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tukitoimenpiteen ei myöskään voida väittää edistävän kulttuuria tai kulttuuriperintöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

            4.2.1   Sovellettavat suuntaviivat

                  (63)

                  Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitulla poikkeuksella sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jolloin tällaista tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla.

                  (64)

                  Arvioidakseen tukitoimenpiteitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio on antanut lukuisia asetuksia, kehyksiä, suuntaviivoja ja tiedonantoja tukimuodoista ja horisontaalisista tai alakohtaisista tavoitteista, joita varten tukea annetaan. Koska FC Den Bosch oli talousvaikeuksissa silloin, kun toimenpiteisiin ryhdyttiin, ja kunta antoi seuralle tukea näiden vaikeuksien voittamiseksi, on asianmukaista arvioida suuntaviivoissa (17) asetettujen perusteiden sovellettavuutta ja täyttymistä.

                  (65)

                  Heinäkuussa 2014 komissio julkaisi uudet suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (18). Niitä ei kuitenkaan voida soveltaa tähän vuonna 2011 myönnettyyn tukeen, josta ei ollut ilmoitettu. Uusien suuntaviivojen 137 kohdan mukaan uusia suuntaviivoja sovelletaan ilman ennakolta annettua lupaa myönnettyihin pelastamis- tai rakenneuudistustukiin vain, jos tämä tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Uusien suuntaviivojen 138 kohdan mukaan komissio tekee kaikissa muissa tapauksissa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella, eli tässä tapauksessa tutkimus tehdään ennen vuotta 2014 sovellettujen suuntaviivojen perusteella.

            4.2.2   FC Den Bosch vaikeuksissa olevana yrityksenä

                  (66)

                  Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen tai lisääntyvä velkaantuminen, ovat nähtävissä. Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa on todettu, moni näistä merkeistä voidaan havaita FC Den Boschin kohdalla. Se oli näin ollen vaikeuksissa oleva yritys, ja valtiontuen soveltuvuutta arvioidaan suuntaviivojen perusteella.

            4.2.3   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

                  (67)

                  Suuntaviivojen 3.2 jaksossa edellytetään, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch katsotaan pienyritykseksi. Suuntaviivojen 59 kohdan mukaisesti komissio toteaa, että Alankomaat on toimittanut sille rakenneuudistussuunnitelman, joka täyttää suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset.

                  (68)

                  Tältä osin komissio toteaa, että kunnan päätös luopua lainasaatavastaan FC Den Boschilta ja maksaa sille korvaus urheilukeskuksesta lähtemisestä, perustui FC Den Boschin vaikeuksien luonteesta ja syistä tehtyyn analyysiin. Tuelle oli asetettu lukuisia edellytyksiä, joilla pyrittiin palauttamaan seuran pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa kolmen vuoden ajassa ja täyttämään vaatimukset, jotka KNVB oli asettanut FC Den Boschin ammattilaisotteluihin tarvittavan luvan jatkamiselle. Rakenneuudistussuunnitelman osana johtoa uudistettiin, henkilöstöä vähennettiin ja pelaajajoukkoa pienennettiin. Suunnitelmaan sisältyy myös suuresta harjoituskeskuksesta luopuminen. FC Den Bosch pyrkii siten säästämään ydintoiminnastaan. Rakenneuudistussuunnitelma ei perustu ulkoisiin tekijöihin, joihin FC Den Bosch voi yrittää vaikuttaa mutta joita se ei voi täysin hallita, kuten uusien sponsorien hankintaan ja katsojamäärien kasvattamiseen. Suunnitelmalla tähdätään seuran taloustilanteen jatkuvaan parantamiseen sekä sen toiminnan jatkumiseen ammattilaisjalkapalloseurana. Johdanto-osan 35 kappaleessa kuvattu kehitys osoittaa, että suunnitelma oli todellakin realistinen.

            4.2.4   Vastasuoritteet

                  (69)

                  Suuntaviivojen 38–42 kohdassa edellytetään, että tuensaaja toteuttaa vastasuoritteita tuen vääristävän vaikutuksen ja sen kaupankäynnin edellytyksiä haittaavien vaikutusten minimoimiseksi. Tämä edellytys ei kuitenkaan koske pienyrityksiä. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch on pienyritys.

            4.2.5   Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään

                  (70)

                  Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman rahoitus perustuu merkittävässä määrin ulkopuolisiin yksityisiin yrityksiin seuran sisäisesti toteuttamien säästötoimenpiteiden ohella suuntaviivojen 43 ja 44 kohdan mukaisesti. Useat yksityiset yritykset olivat niin ikään päättäneet luopua velkasaatavistaan. Velkojien ja kunnan kokonaisosuus FC Den Boschin jälleenrahoituksessa oli 6,737 miljoonaa euroa (5,337 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen sekä 1,4 miljoonaa euroa harjoituskeskuksesta, jos harjoituskeskuksen koko summa katsottaisiin tueksi). Pienyrityksiltä vaadittu oma rahoitusosuus on 25 prosenttia, eli enintään 1,685 miljoonaa euroa. Muut yritykset, valtio pois lukien, luopuivat kaikkiaan 3,687 miljoonan euron velkasaatavista (5,337 miljoonaa miinus kunnan 1,65 miljoonan euron laina), muun muassa eräs liikeyritys luopui 1,865 miljoonan euron saatavista, ja tämä ylittää 25 prosentin vaatimuksen.

                  (71)

                  Tuen määrä oli välttämätön. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan seuran tappiot pienentyisivät kausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja se tekisi myöhemmillä kausilla kohtuullista voittoa. Tuki ei antanut FC Den Boschille mahdollisuutta ostaa uusia pelaajia tai houkutella heitä korkeilla palkoilla.

            4.2.6   Seuranta ja vuosikertomus

                  (72)

                  Suuntaviivojen 49 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltio tiedottaa rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä toimittamalla säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Suuntaviivojen 51 kohdassa määrätään pienyritysten osalta väljemmistä ehdoista, joiden mukaan vuotuista jäljennösten esittämistä yrityksen taseesta ja tuloslaskelmasta pidetään yleensä riittävänä. Alankomaat on sitoutunut esittämään tällaiset kertomukset.

            4.2.7   Tuen ainutkertaisuuden periaate

                  (73)

                  Suuntaviivojen 72–77 kohdan mukaisesti Alankomaat on täsmentänyt, että FC Den Bosch ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukia nykyisen tuen myöntämistä edeltäneinä kymmenenä vuotena. Lisäksi Alankomaat sitoutui olemaan myöntämättä uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea FC Den Boschille seuraavaan kymmeneen vuoteen.

            4.3   Päätelmät

                  (74)

                  Komissio katsoo näin ollen, että FC Den Boschia koskevat velkojen uudelleenjärjestelytoimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kunnan FC Den Boschille myöntämä rakenneuudistustuki täyttää kuitenkin suuntaviivojen edellytykset eikä siksi vaikuta haitallisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. Siksi tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.

            5.   PÄÄTELMÄT

                  (75)

                  Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut tuen FC Den Boschin hyväksi sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. FC Den Boschille vuonna 2011 myönnetty valtiontuki, johon sisältyy 1,65 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen ja 1,4 miljoonan euron maksu korvauksena siitä, että seura lähti harjoituskeskuksesta, täyttää kuitenkin suuntaviivoissa rakenneuudistustuelle asetetut edellytykset, ja näin kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Valtiontuki, jonka Alankomaat on toteuttanut jalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi ja jonka suuruus on 3,05 miljoonaa euroa, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.
      2 artikla
      Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

         Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2016.

               Komission puolesta

            Margrethe VESTAGER

               Komission jäsen

         (1)  Komission päätös asiassa SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Alankomaat – Tuki tietyille Alankomaiden ammattilaisjalkapalloseuroille vuosina 2008–2011 – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 116, 23.4.2013, s. 19).

         (2)  Vertaa alaviitteeseen 1.

         (3)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) liitteessä olevan 2 artiklan 2 kohta (pienyritys määritellään yritykseksi, jolla on alle 50 työntekijää ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 10 miljoonaa euroa).

         (4)  Harjoitustilat sijaitsevat Jan Sluyterstraat -kadulla 's-Hertogenboschissa.

         (5)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Näiden suuntaviivojen voimassaoloaikaa pidennettiin komission tiedonannolla valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 1 päivänä lokakuuta 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 296, 2.10.2012, s. 3).

         (6)  Asia SA.35131 (2013/N).

         (7)  Komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3).

         (*)  Luottamuksellinen tieto.

         (8)  Alankomaiden siviililain 5 luvun 85 §:n mukaan erfpacht (pitkäaikainen vuokraoikeus) on rajallinen omistusoikeus, joka antaa haltijalleen, vuokralaiselle, oikeuden hallita ja käyttää toisen henkilön kiinteää omaisuutta.

         (9)  Asia T-11/95, BP Chemicals v. komissio, EU:T:1998:199, 170 kohta ja sitä seuraavat kohdat; yhdistetyt asiat C-399/10 P ja C-401/10 P, Bouygues ja Bouygues Télécom v. komissio ym., ECLI:EU:C:2013:175, 103–104 kohta, ja asia T-1/12, Ranska v. komissio, EU:T:2015:17, 37 kohta.

         (10)  Asia C-39/94 SFEI ym., ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta, ja asia C-342/96 Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

         (11)  Ks. tältä osin asia T-296/97 Alitalia v. komissio, ECLI:EU:T:2000:289, 81 kohta.

         (12)  Esimerkiksi asiassa Citynet Amsterdam komissio katsoi, että kahden yksityisen toimijan kolmanneksen suuruinen osuus kaikista yritykseen tehtävistä pääomasijoituksista (ottaen myös huomioon yleinen osakasrakenne ja se, että niiden osakkeet riittävät muodostamaan määrävähemmistön yrityksen strategisessa päätöksenteossa) voitiin katsoa taloudellisesti merkittäväksi (ks. komission päätös 2008/729/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, Amsterdamin kaupungin Glasvezelnet Amsterdamille myöntämästä tuesta investoinnin tekemiseksi valokuituliityntäverkkoon valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) (EUVL L 247, 16.9.2008, s. 27), johdanto-osan 96–100 kappale).

         (13)  Näin ollen kunnan velkasaatavasta luopumista ei voida verrata komission päätökseen, joka koski belgialaista Sonaca-nimistä yritystä asiassa SA.35131 (2013/N).

         (14)  Jos tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan eduksi, toimenpiteessä ei kyseisen periaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta.

         (15)  Asia C-325/08, Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, 27 ja 28 kohta; asia C-519/04 P, Meca-Medina ja Majcen v. komissio, ECLI:EU:C:2006:492, 22 kohta, ja asia C-415/93, Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, 73 kohta.

         (16)  Saksaa koskevat komission päätökset, joista 20 päivänä maaliskuuta 2013 annetut päätökset koskevat Multifunktionsarena der Stadt Erfurt -areenaa (asia SA.35135 (2012/N)) (12 kohta) ja Multifunktionsarena der Stadt Jena -areenaa (asia SA.35440 (2012/N)), tiivistelmät Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 140, 18.5.2013, s. 1), ja joista 2 päivänä lokakuuta 2013 annettu päätös koskee Fußballstadion Chemnitz -stadionia (asia SA.36105 (2013/N)), tiivistelmä Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 50, 21.2.2014, s. 1) (12–14 kohta); Espanjaa koskevat 18 päivänä joulukuuta 2013 annetut komission päätökset, jotka koskevat mahdollista valtiontukea neljälle espanjalaiselle ammattilaisjalkapalloseuralle (asia SA.29769 (2013/C)) (28 kohta), Real Madrid CF -seuraa (asia SA.33754 (2013/C)) (20 kohta) ja väitettyä tukea kolmelle Valencian jalkapalloseuralle (asia SA.36387 (2013/C)) (16 kohta). Nämä päätökset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 69, 7.3.2014, s. 99).

         (17)  Ks. johdanto-osan 15 kappale ja alaviite 5.

         (18)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).