title: 2011/853/EU: Neuvoston päätös, annettu 29 päivänä marraskuuta 2011 , ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

text:
               20.12.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 336/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 29 päivänä marraskuuta 2011,
   ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta
   (2011/853/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 16 päivänä heinäkuuta 1999 komission neuvottelemaan Euroopan neuvostossa Euroopan yhteisön puolesta ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta tehdyn yleissopimuksen.

               (2)

               Euroopan neuvosto hyväksyi 24 päivänä tammikuuta 2001 Eurooppalaisen yleissopimuksen ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta, jäljempänä ’yleissopimus’.

               (3)

               Yleissopimuksella otetaan käyttöön lähes samanlaiset sääntelypuitteet kuin ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta 20 päivänä marraskuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/84/EY (1).

               (4)

               Yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2003, ja se on Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille avoinna allekirjoitusta varten.

               (5)

               Yleissopimuksen allekirjoittaminen mahdollistaisi osaltaan direktiivin 98/84/EY sisältämien kanssa samankaltaisten säännösten soveltamisen ulottamisen unionin rajojen ulkopuolelle sekä loisi ehdolliseen pääsyyn perustuvia palveluja koskevan säännöstön, jota voitaisiin soveltaa koko Euroopassa.

               (6)

               Unioni on antamalla direktiivin 98/84/EY käyttänyt sisäistä toimivaltaansa yleissopimuksen kattamilla aloilla lukuun ottamatta sen 6 ja 8 artiklaa, siltä osin kuin 8 artikla liittyy 6 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin. Näin ollen sekä unionin että sen jäsenvaltioiden olisi allekirjoitettava yleissopimus.

               (7)

               Yleissopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että se tehdään,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan unionin puolesta valtuutus allekirjoittaa ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojaa koskeva eurooppalainen yleissopimus sillä varauksella, että yleissopimus tehdään.
   Yleissopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa yleissopimus unionin puolesta.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. SZUMILAS

      (1)  EYVL L 320, 28.11.1998, s. 54.
    ---documentbreak---

               20.12.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 336/2

         KÄÄNNÖS
   EUROOPPALAINEN YLEISSOPIMUS EHDOLLISEEN PÄÄSYYN PERUSTUVIEN JA EHDOLLISEN PÄÄSYN SISÄLTÄVIEN PALVELUJEN OIKEUSSUOJASTA
   JOHDANTO
   Tämän yleissopimuksen allekirjoittaneet Euroopan neuvoston jäsenvaltiot, muut valtiot ja Euroopan yhteisö, jotka
   ottavat huomioon sen, että Euroopan neuvosto pyrkii suurempaan yhtenäisyyteen jäsentensä välillä,
   pitävät mielessä ministerikomitean suosituksen N:o R (91) 14 suojattujen televisiopalvelujen oikeudellisesta suojasta,
   katsovat, että suojattujen televisiopalvelujen dekoodereiden laiton kopiointi on edelleen ongelma koko Euroopassa,
   panevat merkille, että edellä mainitun suosituksen antamisen jälkeen on ilmaantunut uudentyyppisiä ehdollisen pääsyn sisältäviä palveluja ja laitteita sekä uusia näihin palveluihin ja laitteisiin kohdistuvan laittoman pääsyn muotoja,
   panevat merkille, että ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen suojaamista koskevissa säännöksissä on suuria eroja Euroopan valtioiden välillä,
   panevat merkille, että laiton pääsy uhkaa yleisradiolähetyspalvelujen ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien taloudellista toimintakykyä ja voi vaikuttaa siten yleisölle tarjottavien ohjelmien ja palvelujen monipuolisuuteen,
   ovat vakuuttuneita siitä, että ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen suojaamisessa on noudatettava yhteistä politiikkaa,
   ovat vakuuttuneita siitä, että rikosoikeudellisilla, hallinnollisilla tai muilla seuraamuksilla voi olla huomattava merkitys ehdolliseen pääsyyn perustuviin palveluihin kohdistuvien laittomien toimien torjunnassa,
   katsovat, että kaupallisissa tarkoituksissa toteutettuihin laittomiin toimiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota,
   ottavat huomioon voimassa olevat kansainväliset välineet, jotka sisältävät ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen suojaamista koskevia säännöksiä ja määräyksiä,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   JAKSO

      YLEISET MÄÄRÄYKSET

   1 artikla
   Kohde ja tarkoitus
   Tämä yleissopimus koskee tietoyhteiskunnan palveluja ja yleisradiolähetyspalveluja, joita tarjotaan maksua vastaan ja jotka perustuvat ehdolliseen pääsyyn tai sisältävät ehdollisen pääsyn. Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on, että tietyt toimet, jotka mahdollistavat luvattoman pääsyn suojattuihin palveluihin, tehdään osapuolten alueella laittomiksi ja lähentää asiaa koskevaa osapuolten lainsäädäntöä.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan

               a)

               ’suojatulla palvelulla’ jotain seuraavista maksullisista palveluista, jos ne tarjotaan ehdollisen pääsyn perusteella:

                           —

                           televisiolähetykset sellaisina kuin ne määritellään rajat ylittäviä televisiolähetyksiä koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklassa,

                           —

                           radiolähetykset, jotka ovat yleisön vastaanotettaviksi tarkoitettuja radio-ohjelmia, jotka lähetetään johtojen välityksellä tai radioteitse, mukaan lukien satelliittilähetykset,

                           —

                           tietoyhteiskunnan palvelut, joiksi katsotaan sähköisessä muodossa etäpalveluna palvelujen vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä tarjottavat palvelut,

                     tai omana palvelunaan pidettävää ehdollisen pääsyn tarjoamista mainittuihin palveluihin;

               b)

               ’ehdollisella pääsyllä’ kaikkia teknisiä toimenpiteitä ja/tai järjestelyjä, joilla pääsy johonkin tämän artiklan a alakohdassa mainituista ymmärrettävässä muodossa olevista palveluista tehdään riippuvaiseksi etukäteen annetusta yksilöllisestä luvasta;

               c)

               ’ehdollisen pääsyn mahdollistavalla laitteella’ laitteita, ohjelmia ja/tai järjestelyjä, jotka on tarkoitettu tai mukautettu tekemään mahdolliseksi pääsy johonkin tämän artiklan a alakohdassa mainituista ymmärrettävässä muodossa olevista palveluista;

               d)

               ’laittomalla laitteella’ kaikkia laitteita, ohjelmia ja/tai järjestelyjä, jotka on suunniteltu tai mukautettu mahdollistamaan pääsy johonkin tämän artiklan a alakohdassa mainituista ymmärrettävässä muodossa olevista palveluista ilman palvelun tarjoajan lupaa.

         3 artikla
   Suojan kohteet
   Tätä yleissopimusta sovelletaan kaikkiin sellaisiin luonnollisiin tai oikeushenkilöihin, jotka tarjoavat edellä 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä suojattua palvelua, riippumatta näiden henkilöiden kansallisuudesta ja siitä, kuuluvatko nämä henkilöt jonkin osapuolen lainkäyttövallan piiriin.
   II   JAKSO

      LAITTOMAT TOIMET

   4 artikla
   Rikkomukset
   Seuraavat toimet katsotaan osapuolen alueella laittomiksi:

               a)

               laittomien laitteiden valmistaminen tai tuotanto kaupallisissa tarkoituksissa;

               b)

               laittomien laitteiden tuonti kaupallisissa tarkoituksissa;

               c)

               laittomien laitteiden levittäminen kaupallisissa tarkoituksissa;

               d)

               laittomien laitteiden myynti tai vuokraus kaupallisissa tarkoituksissa;

               e)

               laittomien laitteiden hallussapito kaupallisissa tarkoituksissa;

               f)

               laittomien laitteiden asentaminen, huolto tai vaihtaminen kaupallisissa tarkoituksissa;

               g)

               laittomien laitteiden myynnin edistäminen, markkinointi tai mainonta kaupallisissa tarkoituksissa.

         Kukin osapuoli voi milloin tahansa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla julistuksella ilmoittaa, että se katsoo säätää laittomiksi myös muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja toimia.
   III   JAKSO

      SEURAAMUKSET JA OIKEUSKEINOT

   5 artikla
   Laittomista toimista määrättävät seuraamukset
   Osapuolet hyväksyvät toimenpiteitä, joilla tehdään edellä 4 artiklassa tarkoitetuista laittomista toimista rangaistavia rikosoikeudellisin, hallinnollisin tai muine seuraamuksin. Tällaisten toimenpiteiden on oltava tehokkaita, vakuuttavia ja laittoman toiminnan mahdolliseen vaikutukseen suhteutettuja.
   6 artikla
   Menetetyksi tuomitsemista koskevat toimenpiteet
   Osapuolet hyväksyvät sellaisia asianmukaisia toimenpiteitä, jotka voivat olla tarpeen laittomien laitteiden tai rikoksen tekemiseen käytetyn myynninedistämis-, markkinointi- tai mainosmateriaalin takavarikoimiseksi ja menetetyksi tuomitsemiseksi sekä laittoman toiminnan tuloksena saadun taloudellisen hyödyn ja voiton menetetyksi tuomitsemiseksi.
   7 artikla
   Siviilioikeudelliset menettelyt
   Osapuolet hyväksyvät tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että suojattujen palvelujen tarjoajat, joiden etuihin 4 artiklassa määrätty laiton toiminta vaikuttaa, voivat turvautua asianmukaisiin oikeuskeinoihin, mihin sisältyy mahdollisuus panna vireille vahingonkorvauskanne ja hakea kieltotuomiota tai muuta ehkäisevää toimenpidettä sekä tarvittaessa pyytää laittomien laitteiden poistamista kaupallisesta levityksestä.
   IV   JAKSO

      TÄYTÄNTÖÖNPANO JA MUUTOKSET

   8 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   Osapuolet sitoutuvat avustamaan toisiaan tämän yleissopimuksen täytäntöönpanossa. Osapuolet tekevät rikosoikeuden tai hallinnon alalla tehtävää kansainvälistä yhteistyötä koskevien asiaankuuluvien kansainvälisten asiakirjojen sekä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti mahdollisimman laajaa yhteistyötä tämän yleissopimuksen nojalla todettuihin rikosoikeudellisiin tai hallinnollisiin rikkomuksiin liittyvissä tutkimuksissa ja oikeudenkäynneissä.
   9 artikla
   Monenkeskiset neuvottelut
   1.   Osapuolet käyvät kahden vuoden kuluessa tämän yleissopimuksen voimaantulosta ja sen jälkeen joka toinen vuosi ja joka tapauksessa aina, kun jokin osapuoli sitä pyytää, Euroopan neuvostossa monenkeskisiä neuvotteluja, joissa tarkastellaan tämän yleissopimuksen soveltamista ja tarvetta sen tarkistamiseen tai sen tiettyjen määräysten, erityisesti 2 artiklassa olevien määritelmien, laajentamiseen. Neuvottelut käydään Euroopan neuvoston pääsihteerin koolle kutsumissa kokouksissa.
   2.   Kutakin osapuolta voi monenkeskisissä neuvotteluissa edustaa yksi tai useampi edustaja. Kullakin osapuolella on äänioikeus. Kullakin tämän yleissopimuksen sopimuspuolena olevalla valtiolla on yksi ääni. Euroopan yhteisö käyttää äänioikeuttaan toimivaltansa piiriin kuuluvissa kysymyksissä siten, että sillä on tämän yleissopimuksen osapuolena olevien jäsenvaltioiden lukumäärää vastaava äänimäärä. Euroopan yhteisö ei käytä äänioikeuttaan kysymyksissä, jotka eivät kuulu se toimivaltaan.
   3.   Mikä hyvänsä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtio tai Euroopan yhteisö, joka ei ole tämän yleissopimuksen osapuoli, olla neuvottelukokouksissa läsnä tarkkailijan edustamana.
   4.   Osapuolet antavat kunkin neuvottelun jälkeen Euroopan neuvoston ministerikomitealle kertomuksen neuvottelusta ja tämän yleissopimuksen toiminnasta ja liittävät siihen tarvittaessa aiheellisiksi katsomansa ehdotukset yleissopimuksen muuttamiseksi.
   5.   Osapuolet laativat neuvottelukokousten työjärjestyksen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän yleissopimuksen määräyksiin.
   10 artikla
   Muutokset
   1.   Mikä hyvänsä osapuoli voi ehdottaa muutoksia tähän yleissopimukseen.
   2.   Kaikki muutosehdotukset ilmoitetaan Euroopan neuvoston pääsihteerille, joka antaa ne tiedoksi Euroopan neuvoston jäsenvaltioille, muille Euroopan kulttuuriyleissopimuksen osapuolina oleville valtioille, Euroopan yhteisölle ja kaikille valtioille, jotka eivät ole osapuolia, joka on liittynyt tai joka on kutsuttu liittymään tähän yleissopimukseen 13 artiklan määräysten mukaisesti.
   3.   Kukin edellisen kohdan mukaisesti ehdotettu muutos tutkitaan kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona pääsihteeri on antanut ne tiedoksi, monenkeskisessä neuvottelukokouksessa, jossa kyseinen muutos voidaan hyväksyä yleissopimuksen ratifioineiden valtioiden äänten kahden kolmasosan enemmistöllä.
   4.   Monenkeskisessä neuvottelukokouksessa hyväksytty teksti toimitetaan ministerikomitealle hyväksyttäväksi. Kun se on hyväksytty, muutoksen teksti toimitetaan osapuolille hyväksyttäväksi.
   5.   Muutokset tulevat voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun kaikki osapuolet ovat ilmoittaneet pääsihteerille hyväksyneensä ne.
   6.   Ministerikomitea voi monenkeskisessä neuvottelukokouksessa annetun suosituksen perusteella päättää Euroopan neuvoston peruskirjan 20 artiklan d alakohdassa määrätyllä enemmistöllä ja komitean jäsenyyteen oikeutettujen osapuolten edustajien yksimielisin äänin, että tietty muutos tulee voimaan kahden vuoden kuluttua päivästä, jona se on toimitettu hyväksyttäväksi, jollei jokin osapuoli ole ilmoittanut Euroopan neuvoston pääsihteerille vastustavansa sen voimaantuloa. Jos jokin osapuoli on ilmoittanut vastustavansa muutoksen voimaantuloa, muutos tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona se yleissopimuksen osapuoli, joka on ilmoittanut vastustavansa muutoksen voimaantuloa, on tallettanut hyväksymiskirjansa Euroopan neuvoston pääsihteeristön huostaan.
   7.   Jos ministerikomitea on hyväksynyt muutoksen, mutta muutos ei ole vielä tullut voimaan tämän artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti, mikään valtio tai Euroopan yhteisö ei voi ilmoittaa suostuvansa tulla yleissopimuksen sitomaksi hyväksymättä samaan aikaan kyseistä muutosta.
   11 artikla
   Suhde muihin yleissopimuksiin tai sopimuksiin
   1.   Tämä yleissopimus ei vaikuta erityisiä kysymyksiä koskevista monenvälisistä kansainvälisistä yleissopimuksista johtuviin oikeuksiin ja velvoitteisiin.
   2.   Yleissopimuksen osapuolet voivat sen määräysten täydentämiseksi tai tehostamiseksi tai siinä vahvistettujen periaatteiden soveltamisen helpottamiseksi tehdä keskenään kahden- tai monenvälisiä sopimuksia, jotka koskevat tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä.
   3.   Jos vähintään kaksi osapuolta on jo tehnyt sopimuksen, joka koskee tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa kysymystä, tai on vahvistanut muulla tavalla suhteensa tämän kysymyksen osalta, niillä on oikeus soveltaa kyseistä sopimusta tai järjestelyä tämän yleissopimuksen sijaan, jos tuo sopimus tai järjestely helpottaa kansainvälistä yhteistyötä.
   4.   Osapuolet, jotka ovat Euroopan yhteisön jäsenvaltioita, soveltavat keskinäisissä suhteissaan yhteisön sääntöjä, ja ne eivät sen vuoksi sovella tästä yleissopimuksesta johtuvia sääntöjä, paitsi jos tiettyä esillä olevaa asiaa koskevia yhteisön sääntöä ei ole olemassa.
   V   JAKSO

      LOPPUMÄÄRÄYKSET

   Artikla 12
   Allekirjoitus ja voimaantulo
   1.   Tämä yleissopimus on avoinna Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan kulttuuriyleissopimuksen osapuolina olevien valtioiden sekä Euroopan yhteisön allekirjoitusta varten. Tällaiset valtiot ja Euroopan yhteisö voivat ilmoittaa suostumuksensa tulla sen sitomiksi seuraavilla toimilla:

               a)

               allekirjoitus ilman ratifiointi- tai hyväksymisvaraumaa, tai

               b)

               allekirjoitus ratifioimis- tai hyväksymisvaraumin, mitä seuraa ratifiointi tai hyväksyminen.

         2.   Ratifioimis- ja hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan neuvoston pääsihteerin huostaan.
   3.   Tämä yleissopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona kolme valtiota on ilmoittanut suostuvansa tulla yleissopimuksen sitomaksi edellisen kohdan määräysten mukaisesti.
   4.   Jos jokin allekirjoittajavaltio tai Euroopan yhteisö ilmoittaa myöhempänä ajankohtana suostuvansa tulla yleissopimuksen sitomaksi, yleissopimus tulee sen osalta voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta siitä, kun se on ilmoittanut suostuvansa tulla yleissopimuksen sitomaksi 1 kohdan määräysten mukaisesti.
   13 artikla
   Muiden kuin jäsenvaltioiden liittyminen yleissopimukseen
   1.   Euroopan neuvoston ministerikomitea voi tämän yleissopimuksen tultua voimaan kutsua, yleissopimuksen sopimuspuolia kuultuaan, valtion, jota ei tarkoiteta 12 artiklan 1 kohdassa, liittymään tähän yleissopimukseen Euroopan neuvoston peruskirjan 20 artiklan d alakohdassa määrätyllä enemmistöllä tehdyllä päätöksellä ja komitean jäsenyyteen oikeutettujen sopimusvaltioiden edustajien yksimielisin äänin.
   2.   Yleissopimus tulee siihen liittyvän valtion osalta voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona kyseisen valtion liittymiskirja talletettiin Euroopan neuvoston pääsihteerin huostaan.
   14 artikla
   Maantieteellinen soveltamisala
   1.   Jokainen valtio tai Euroopan yhteisö voi määritellä yleissopimuksen allekirjoituksen tai ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tallettamisen yhteydessä alueen tai alueet, johon tai joihin tätä yleissopimusta sovelletaan.
   2.   Jokainen valtio tai Euroopan yhteisö voi milloin tahansa myöhemmin ulottaa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla julistuksella tämän yleissopimuksen koskemaan jotain muuta julistuksessa määriteltyä aluetta. Tällaisen alueen osalta yleissopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona Euroopan neuvoston pääsihteeri on vastaanottanut tällaisen julistuksen.
   3.   Kahden edellisen kohdan mukaisesti annettu julistus voidaan jonkin tällaisessa julistuksessa määritellyn alueen osalta peruuttaa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla ilmoituksella. Peruutus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta päivästä, jona pääsihteeri on vastaanottanut tällaisen ilmoituksen.
   15 artikla
   Varaumat
   Tähän yleissopimukseen ei voi tehdä varaumia.
   16 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Jos osapuolet ovat eri mieltä tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta, asianomaisten osapuolten on pyrittävä pääsemään riidan sovinnollisesta ratkaisusta neuvottelun tai muun niiden valitseman rauhanomaisen keinon avulla, mihin sisältyy riidan saattaminen välitystuomioistuimen käsiteltäväksi, jonka päätös on osapuolia sitova.
   17 artikla
   Irtisanominen
   1.   Kukin osapuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän yleissopimuksen Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla ilmoituksella.
   2.   Irtisanominen tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona on kulunut kolme kuukautta päivästä, jona pääsihteeri on vastaanottanut ilmoituksen.
   18 artikla
   Tiedoksiannot
   Euroopan neuvoston pääsihteeri ilmoittaa Euroopan neuvoston jäsenvaltioille, muille Euroopan kulttuuriyleissopimuksen osapuolina oleville valtioille, Euroopan yhteisölle ja muille tähän yleissopimukseen liittyneille valtioille

               a)

               kaikki 12 artiklan mukaiset allekirjoitukset;

               b)

               kaikki 12 ja 13 artiklan mukaiset ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjojen tallettamiset;

               c)

               päivän, jona tämä yleissopimus tulee voimaan 12 ja 13 artiklan mukaisesti;

               d)

               kaikki 4 artiklan mukaisesti annetut julistukset;

               e)

               kaikki 10 artiklan nojalla tehdyt muutosehdotukset;

               f)

               kaikki muut tätä yleissopimusta koskevat toimet, ilmoitukset ja tiedoksiannot.

      Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen.
      Tehty Strasbourgissa 24 päivänä tammikuuta 2001 yhtenä englannin- ja ranskankielisenä kappaleena, jonka molemmat tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia ja joka talletetaan Euroopan neuvoston arkistoon. Euroopan neuvoston pääsihteeri toimittaa oikeaksi todistetun toisinnon kullekin Euroopan neuvoston jäsenvaltiolle, muille Euroopan kulttuuriyleissopimuksen osapuolina oleville valtioille, Euroopan yhteisölle ja muille valtioille, jotka on kutsuttu liittymään tähän yleissopimukseen.


title: Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä toukokuuta 2011, Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               4.10.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 258/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 23 päivänä toukokuuta 2011,
   Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   (2011/646/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisön vesipolittikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (1), jäljempänä ’EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi’, edellytetään, että kun vesipiiri ulottuu unionin alueen ulkopuolelle, jäsenvaltioiden on pyrittävä aiheelliseen yhteistyöhön kyseessä olevien unionin ulkopuolisten valtioiden kanssa, jotta direktiivin tavoitteet saavutetaan koko vesipiirissä.

               (2)

               Neuvosto teki 27 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen, jolla se valtuutti komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta vesistöalueita koskevien kansainvälisten sopimusten tekemisestä yhteistyön parantamiseksi tiettyjen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden yhteisillä eurooppalaisilla vesistöalueilla.

               (3)

               Prespa-järvet ja niiden ympäristö muodostavat ainutlaatuisen luonnonalueen, jonka tärkeä ekologinen merkitys voidaan säilyttää vain soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa koko vesistöalueella.

               (4)

               Euroopan komissio, Kreikka, Albania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ovat neuvotelleet Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen, jolla parannaetaan alueella nykyisin tehtävää yhteistyötä ja jolla voidaan samalla edistää EU:n vesipolitiikan puitedirektiivin menestyksekästä täytäntöönpanoa.

               (5)

               Tämä sopimus olisi tehtävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskeva sopimus unionin puolesta.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus tehdä unionin puolesta sopimuksen 18 artiklassa tarkoitettu ilmoitus osoitukseksi siitä, että unioni suostuu tulemaan sopimuksen sitomaksi.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään (2).

      Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         MARTONYI J.

      (1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               4.10.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 258/2

         KÄÄNNÖS
   SOPIMUS
   Prespan puistoalueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä
   Prespa-järvien alueen keskenään jakavien kolmen valtionympäristöministerit sekä Euroopan unioni, jäljempänä ’osapuolet’, jotka
   OTTAVAT HUOMIOON kyseisten kolmen valtion pääministerien 2 päivänä helmikuuta 2000 antaman julistuksen Prespan puiston perustamisesta sekä Prespa-järvien ja niiden ympäristön suojelusta ja kestävästä kehityksestä,
   PALAUTTAVAT MIELEEN kolmen Prespa-järvien alueen valtion pääministerien 27 päivänä marraskuuta 2009 Pylissä antaman yhteisen lausuman,
   OTTAVAT HUOMIOON, että Prespa-järvet ja niiden ympäristö muodostavat ainutlaatuisen luonnonalueen, jonka geomorfologiset ja ekologiset ominaisuudet, biologinen monimuotoisuus ja kulttuuri ovat kansainvälisesti merkittäviä, sillä alue on tärkeä elinympäristö lukuisten harvinaisten ja/tai kotoperäisten eläin- ja kasvilajien säilymisen kannalta, maailmanlaajuisesti uhanalaisten lintujen pesimispaikka sekä merkittävän arkeologisen perinnön ja perinteiden säilymisympäristö,
   TUNNUSTAVAT yhteisen vastuunsa Prespa-järvien alueen ekosysteemin ja sen osatekijöiden sekä alueen luonnonkauneuden säilyttämisestä, sillä ne muodostavat perustan alueen asukkaiden taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille sekä talouskasvun mahdollisuuksille (myös maataloudelle, kalastukselle ja matkailulle),
   OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että Prespa-järvien alueen biologinen monimuotoisuus, keskeiset toiminnot ja ihmisille koituvat hyödyt voidaan varmistaa ja säilyttää vain soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa koko vesistöalueella,
   OVAT TIETOISIA siitä, etteivät valtioiden yksittäiset toimet ole riittäviä, jotta voitaisiin säilyttää Prespan ekosysteemit ja kulttuuriperintö sekä parantaa alueen asukkaiden elintasoa,
   HALUAVAT lisätä yhteistyötä kyseisten kolmen valtion toimivaltaisten viranomaisten ja sidosryhmien välillä, jotta voidaan ylläpitää ja suojella Prespa-järvien alueen ainutlaatuisia ekologisia arvoja sekä ehkäistä alueen muodostaman elinympäristön huonontumista ja/tai poistaa sen syyt, kuten pääministerien 2 päivänä helmikuuta 2000 antamassa julistuksessa vaaditaan,
   OVAT PÄÄTTÄNEET tarkastella asianmukaisia hoitomenetelmiä Prespa-järvien veden ja makeanveden ekosysteemien kestävää käyttöä ja suojelua varten, kuten pääministerien 2 päivänä helmikuuta 2000 antamassa julistuksessa vaaditaan ja EU:n vesipolitiikan puitedirektiivissä 2000/60/EY ja siihen liittyvissä direktiiveissä edellytetään,
   OVAT TIETOISIA siitä, että kyseessä oleva alue on ollut jo kauan ihmisten käytössä ja että perinteiset käyttötavat soveltuvat yhteen luonnonsuojelun kanssa,
   VAHVISTAVAT sitoutuvansa Prespa-järvien alueen kestävään kehitykseen, jota voidaan saada aikaan johdonmukaisesti tekemällä rajat ylittävää yhteistyötä Euroopan unionin yhdentymisprosessin periaatteiden mukaisesti,
   PANEVAT MERKILLE toimivaltaisten viranomaisten ja sidosryhmien välillä vuonna 2009 aloitetun Drinin vuoropuhelun, jonka avulla pyritään kehittämään yhteinen näkemys Drinin vesistöalueen kestävästä hoidosta sekä edistämään rajat ylittävää yhteistyötä,
   PITÄVÄT MIELESSÄ asian kannalta merkitykselliset määräykset, jotka sisältyvät ympäristönsuojelua koskeviin voimassa oleviin kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin, joiden osapuolia ne ovat tai jotka ne ovat allekirjoittaneet,
   PALAUTTAVAT MIELEEN voimassa olevat osapuolten kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat ympäristönsuojelussa ja kestävässä kehityksessä tehtävää yhteistyötä,
   PITÄVÄT MIELESSÄ, että yksi osapuolista on Euroopan unionin jäsenvaltio, yksi ehdokasvaltio ja yksi mahdollinen ehdokasvaltio ja että kaksi viimeksi mainittua ovat tehneet EU:n kanssa myös vakautus- ja assosiaatiosopimuksen,
   TUNNUSTAVAT kolmen osapuolena olevan valtion valtiollisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen erilliset mutta toisiaan täydentävät valmiudet Prespan alueen suojelussa ja hoidossa,
   OTTAVAT HUOMIOON kokemukset Prespan puistoa koskevasta kolmenvälisestä yhteistyöstä, jota on tehty vuodesta 2000 lähtien väliaikaisen koordinointikomitean ja sen sihteeristön kautta,
   OTTAVAT HUOMIOON Prespan puiston kestävää kehitystä koskevan strategisen toimintasuunnitelman, joka on laadittu väliaikaisen koordinointikomitean ja sen sihteeristön puitteissa,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   ENSIMMÄINEN OSA

      YLEISET MÄÄRÄYKSET

   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               —

               ’Prespan puistoalueella’, jäljempänä ’alue’, kyseisten kolmen valtion alueella sijaitsevaa Prespa-järvien alueeseen kuuluvaa maantieteellistä aluetta, johon kuuluvat pintavedet ja asianmukaisesti osoitetut pohjavedet ja joka on 2 päivänä helmikuuta 2000 annetussa julistuksessa määritelty useamman valtion alueelle ulottuvaksi suojelualueeksi,

               —

               ’rajat ylittävillä vaikutuksilla’ mitä tahansa ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia osapuolen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella, myös haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen, kasvistoon, eläimistöön, maaperään, ilmaan, veteen, ilmastoon, maisemaan ja historiallisiin muistomerkkeihin tai muihin rakennelmiin taikka näiden väliseen vuorovaikutukseen sekä näissä seikoissa tapahtuneiden muutosten vaikutuksia kulttuuriperintöön tai sosiaalis-taloudellisiin oloihin, kun muutoksen fyysinen alkuperä sijaitsee kokonaan tai osittain toisen osapuolen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.

         2 artikla
   Sopimuksen tavoite
   Osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen Prespan puistoalueen ekosysteemin yhdennetyn suojelun ja Prespan puistoalueen kestävän kehityksen, myös vesipiirin yhdennettyjen hoitosuunnitelmien kehittämisen kansainvälisten ja Euroopan unionin normien mukaisesti.
   TOINEN OSA

      YHTEISTYÖN PERIAATTEET

   3 artikla
   Perusvelvoitteet
   1.   Saavuttaakseen 2 artiklassa määrätyt tavoitteet osapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ja soveltavat parhaita käytettävissä olevia tekniikoita erikseen ja yhteistyössä noudattaen täysivaltaisen yhdenvertaisuuden, alueellisen koskemattomuuden, keskinäisen hyödyn ja vilpittömän mielen periaatteitta, jotta ne voivat

               a)

               hallita harkitusti Prespa-järvien veden laatua ja määrää sekä kiinnittää erityistä huomiota molempien järvien vedenkorkeuteen;

               b)

               ehkäistä, hallita ja vähentää Prespa-järvien alueen vesien pilaantumista;

               c)

               suojella ja ylläpitää alueen biologista monimuotoisuutta suojelemalla erityisesti kotoperäisiä, harvinaisia, uhanalaisia tai vaarassa olevia kasvi- ja eläinlajeja sekä palauttamalla ja hoitamalla herkkiä elinympäristöjä sekä ekosysteemejä ja ekosysteemipalveluja kansainvälisen ja EU:n lainsäädännön, myös direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY, sekä biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n politiikan perusteella;

               d)

               suojella maaperää eroosiolta, köyhtymiseltä, tartunnoilta ja pilaantumiselta;

               e)

               varmistaa, edistää ja valvoa luonnonvarojen harkittua käyttöä sekä Prespan puistoalueen kestävää kehitystä;

               f)

               ehkäistä vieraiden eläin- ja kasvilajien saapumista ja leviämistä;

               g)

               säännellä tehokkaasti toimia, joilla on tai voi olla kielteisiä vaikutuksia Prespa-järvien alueella, jotta tällaiset vaikutukset voidaan estää tai minimoida.

         2.   Tätä tarkoitusta varten osapuolet

               a)

               suunnittelevat ja panevat täytäntöön alueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevia yhdennettyjä hoitosuunnitelmia ja ohjelmia Prespan puiston kestävää kehitystä koskevan strategisen toimintasuunnitelman mukaisesti;

               b)

               kehittävät johdonmukaisia strategioita alue-, kaupunki- ja muita maankäyttösuunnitelmia sekä suojelualueiden hoitosuunnitelmia varten, jotta voidaan varmistaa vesistöalueiden maankäyttö kestävän kehityksen periaatteen ja alueella edellytettävän aiempaa tehokkaamman suojelun mukaisesti kansainvälisen ja EU:n lainsäädännön, myös direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY perusteella;

               c)

               hyväksyvät 4 artiklassa määrätyt vesistöaluetta koskevat ympäristönormit ja -kriteerit ja soveltavat niitä täysimääräisesti;

               d)

               laativat ja panevat täytäntöön oikeudellisia, hallinnollisia, taloudellisia, rahoituksellisia ja teknisiä toimia, joilla varmistetaan

                           i)

                           kestävän maatalouden ja vähävaikutuksisen eläinjalostuksen mahdollisimman laaja soveltaminen ottamalla huomioon alueen kapasiteetti ja noudattamalla kalastussääntöjä, jotka soveltuvat yhteen harkitun käytön käsitteen kanssa;

                           ii)

                           talous- ja maatalousjätteen huolto soveltamalla parhaita käytettävissä olevia tekniikoita;

                           iii)

                           tie- ja viestintäverkkojen sekä muiden sosiaalisten infrastruktuurien ja palvelujen parantaminen ja uudistaminen menetelmin, jotka soveltuvat yhteen biologisen monimuotoisuuden suojelun, suojelualueiden säilyttämisen ja Prespan puistoalueen kestävän kehityksen kanssa;

               e)

               helpottavat säännöllistä ajatustenvaihtoa osapuolten välillä, suojelevat perinteisiä rakennuksia ja muistomerkkejä, kehittävät ja panevat täytäntöön alueen matkailun kehittämistä koskevan yhteisen strategian sekä edistävät yleistä tietämystä ja ympäristökasvatusta paikallisten ratkaisujen toteuttamiseksi;

               f)

               edistävät vesistöalueella elävän yhteisön sellaisten yksilön oikeuksien täysimääräistä ja tehokasta toteutumista, jotka koskevat ympäristötietojen saantia, kansalaisten osallistumista ympäristöasioita koskevaan päätöksentekoon ja oikeussuojan saatavuutta tällaisissa asioissa;

               g)

               laativat ja toteuttavat tehokkaan, yhteisen vakioseurantajärjestelmän, jotta voidaan tarkkailla, hoitaa ja valvoa järvien ja niiden vesistöjen ympäristön tilaa;

               h)

               toteuttavat ennalta aavistamattomissa tapahtumissa yhteisiä toimia, jotta tällaisia tilanteita voidaan arvioida ja lievittää nopeasti.

         4 artikla
   Ympäristönormit ja -kriteerit
   1.   Tämän sopimuksen osapuolet laativat 10 artiklassa tarkoitetun komitean avustuksella täsmälliset kriteerit, normit, rajoitukset ja tavoitteet, jotka koskevat alueen suojelemista, säilyttämistä ja kehittämistä 2 artiklassa määrättyjen tavoitteiden mukaisesti.
   2.   Tätä tarkoitusta varten osapuolet toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä, joilla

               a)

               pannaan täytäntöön kansainvälisistä ja EU:n säännöksistä ja normeista johtuvat oikeudelliset sitoumukset, jotka koskevat järvien ja niiden vesistöjen suojelemista ja säilyttämistä;

               b)

               mukautetaan asiaa koskevat kansalliset ympäristönormit ja -kriteerit vesistön paikallisiin oloihin ja vaatimuksiin;

               c)

               edellytetään soveltamaan parhaita käytettävissä olevia tekniikoita ja senhetkisiä ympäristökäytäntöjä.

         5 artikla
   Kestävä vesien hoito
   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä Prespan puistoalueen kestävässä vesien hoidossa. Tähän sisältyy koko vesistöalueen pinta- ja pohjavesivarojen yhdennetty hoito, joka perustuu direktiiviin 2000/60/EY ja siihen liittyviin direktiiveihin ja jossa edellytetään, että

               a)

               saatavilla on riittävästi hyvälaatuista juomavettä;

               b)

               saatavilla on riittävästi hyvälaatuista vettä luonnollisten vesiekosysteemien, myös kosteikkojen, ja niiden toimintojen säilyttämistä, suojelemista ja tarvittaessa ennallistamista varten;

               c)

               saatavilla on riittävästi hyvälaatuista vettä muita sellaisia perusteltuja käyttötapoja varten, jotka edistävät paikallisten yhteiskuntien kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä ottaen huomioon tarpeen sopeutua ilmastonmuutoksen mahdollisiin vaikutuksiin;

               d)

               kunnostetaan ympäristöä tai lievitetään aiempien hydrologisten toimien kielteisiä vaikutuksia erityisesti Devolli-joen ja Mikri Prespa -järven järjestelmässä;

               e)

               suojellaan veden haitallisilta vaikutuksilta (esimerkiksi tulvilta ja eroosiolta) soveltamalla parhaita käytettävissä olevia tekniikoita;

               f)

               ratkaistaan eri käyttötavoista aiheutuvat eturistiriidat; ja

               g)

               varmistetaan perustettavan vesienhoitojärjestelmän tehokas valvonta.

         Osapuolet perustavat tätä varten 14 artiklassa tarkoitetun vesien hoitoa käsittelevän työryhmän.
   6 artikla
   Tietojen vaihto
   Osapuolet ottavat käyttöön virallisen järjestelmän toimivaltaisten viranomaistensa välistä säännöllistä tietojen vaihtoa varten, jotta voidaan auttaa suojelemaan Prespan puistoaluetta tehokkaasti ja myös vaihtamaan

               a)

               vettä, vesiekosysteemejä sekä tärkeitä elinympäristöjä ja lajeja koskevia laadullisia ja määrällisiä tietoja;

               b)

               kokemuksia parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden soveltamisesta sekä kosteikkojen suojelua, vesienhoitoa sekä pilaantumisen ehkäisy-, vähentämis- ja hallintatoimia koskevan tutkimuksen ja kehittämisen tuloksia.

         7 artikla
   Rajat ylittävät vaikutukset
   Osapuolet tekevät yhteistyötä sopiakseen toimista, joilla pyritään takaamaan alueen ympäristön, erityisesti vesien, koskemattomuus, sekä poistamaan tai vähentämään ihmisten toiminnasta johtuvia rajat ylittäviä ympäristövaikutuksia. Osapuolet tekevät yhteistyötä erityisesti kehitettäessä ja sovellettaessa asianmukaisia ympäristövaikutusten arviointimenettelyjä alueella noudattaen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehtyä Espoon yleissopimusta, jonka osapuolia ne ovat.
   8 artikla
   Kansainvälisten järjestöjen ja avunantajien kanssa tehtävä yhteistyö
   Tätä sopimusta soveltaessaan osapuolet etsivät paikallisia, kansallisia ja kansainvälisiä kumppaneita sekä tekevät yhteistyötä erityisesti seuraavien kanssa:

               —

               Ramsarin yleissopimus ja MedWet-aloite,

               —

               Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP),

               —

               Maailman ympäristörahasto (GEF),

               —

               alueella toimivat kahdenväliset avunantajat, kuten KfW Bankengruppe, Deutsche Gesellschaft für Techniseche Zusammenarbeit (GTZ) ja Swill Agency for Development and Cooperation (SDC),

               —

               Yhdistyneiden kansakuntoen kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (Unesco),

               —

               Kansainvälien luonnonsuojeluliitto (IUCN),

               —

               Euroopan unionin toimielimet,

               —

               muut toimijat.

         KOLMAS OSA

      YHTEISTYÖMENETELMÄT

   9 artikla
   Korkean tason ryhmä
   Kolmen osapuolena olevan valtion ympäristöministerit ja EU:n edustaja kokoontuvat säännöllisesti tarkastelemaan tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja 2 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistystä, arvioimaan Prespan puiston hallintokomitean ja sen alaisuudessa toimivien elinten työskentelyä, päättämään Prespan puistoalueella toteuttavia yhteisiä toimia koskevasta tulevan kauden ohjelmasta sekä antamaan poliittisia ohjeita. Tällaisia kokouksia järjestetään vähintään yksi kerran kahdessa vuodessa, jolleivät osapuolet päätä muuta, tai jonkin osapuolen kirjallisesta pyynnöstä, ja kokouspaikka vuorottelee kolmen osapuolena olevan valtion välillä.
   10 artikla
   Prespan puiston hallintokomitea
   1.   Osapuolet perustavat Prespan puiston hallintokomitean varmistaakseen tässä sopimuksessa määrättyjen tavoitteiden ja sitoumusten tehokkaan toteutumisen.
   2.   Prespan puiston hallintokomitealla on monenvälisen toimielimen kansainvälinen oikeuskelpoisuus, jotta se voi hoitaa tehtäviään sekä ylläpitää suhteita avunantajiin tämän sopimuksen täytäntöönpanoon käytettävien hankkeiden ja lahjoitusten varmistamiseksi.
   3.   Prespan puiston hallintokomitea koostuu seuraavista:

               a)

               yksi edustaja kunkin osapuolena olevan valtion ympäristöministeriöstä ja yksi Euroopan unionin edustaja;

               b)

               yksi Prespan alueen paikallisyhteisöjen edustaja kustakin osapuolena olevasta valtiosta;

               c)

               yksi Prespan alueella merkittäviä paikallisia toimia toteuttavien ympäristöalan kansalaisjärjestöjen edustaja kustakin osapuolena olevasta valtiosta;

               d)

               yksi paikallisten suojelualueen hallintoviranomaisten edustaja kustakin osapuolena olevasta valtiosta;

               e)

               yksi pysyvä tarkkailija vesiperäisiä maita koskevan yleissopimuksen (Ramsarin yleissopimuksen) MedWet-aloitteesta;

               f)

               yksi pysyvä tarkkailija Ohridin hallintokomiteasta.

         Komiteaan kuuluvat osapuolten edustajat nimitetään virallisesti kolmen kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.
   4.   Komitea kokoontuu säännöllisesti (kaksi kertaa vuodessa). Komitean ylimääräinen kokous pidetään osapuolen pyynnöstä.
   5.   Kunakin kalenterivuotena säännöllisten kokousten pitopaikka vaihtuu kolmen osapuolena olevan valtion välillä. Näin ollen kussakin valtiossa pidetään joka kolmas vuosi kaksi peräkkäistä sääntömääräistä kokousta. Sääntömääräiset kokoukset olisi järjestettävä ensisijaisesti Prespan alueella.
   6.   Kokouksen puheenjohtajana toimii sen osapuolena olevan valtion edustaja, jossa kokous pidetään. Puheenjohtajakausissa noudatetaan 5 kohdassa määrättyä vuosittaista vuorottelua.
   7.   Komitean työkieli on englanti.
   8.   Ensimmäisessä kokouksessaan komitea hyväksyy organisaatiota ja menettelyä koskevat sisäiset sääntönsä.
   9.   Komitea voi pyytää asiantuntijoita osallistumaan kokoukseensa käsiteltävän aiheen mukaan sekä perustaa tiettyjä asioita käsitteleviä työryhmiä, joihin kuuluu asiantuntijoita ja virkamiehiä. Ensimmäinen, vesienhoitoa koskevia asioita käsittelevä työryhmä perustetaan tämän sopimuksen (14 artiklan) nojalla.
   10.   Neljän vuoden kuluttua Prespan puiston hallintokomitean toiminnan aloittamisesta 9 artiklassa tarkoitettu korkean tason ryhmä arvioi sen toimintaa ja tehokkuutta, ja komitean kokoonpanoa ja tehtäviä mukautetaan tarvittaessa tämän sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.
   11 artikla
   Hallintokomitean tehtävät
   Prespan puiston hallintokomitea

               1.

               seuraa ja sovittaa yhteen Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevia toimia, joita toteutetaan tämän sopimuksen ja Prespan puiston kestävää kehitystä koskevan strategisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä;

               2.

               määrittää ja suosittaa osapuolille ja muille asiaan liittyville toimijoille tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä seuraavia vaiheita ja tarvittavia toimia sekä kehottaa niitä tekemään yhteistyötä, sovittamaan yhteen ja toteuttamaan yhteisiä hankkeita; komitea erityisesti auttaa osapuolia tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja tehokkuuden lisäämisessä antamalla suosituksia ja lausuntoja

                           a)

                           sellaisten normien, ympäristökriteerien ja vaatimusten laatimisesta ja soveltamisesta, joihin järvien ja niiden vesistöjen yhdennetty suojelu ja kestävä kehitys perustuvat;

                           b)

                           vesistöaluetta koskevan sääntelykehyksen, myös alueellisten suunnitelmien ja suojelualuetta koskevien säännösten ja hoitosuunnitelmien, toteuttamisesta;

                           c)

                           sellaisten Prespan puistoalueella toteutettavien strategioiden, yhdennettyjen hoitosuunnitelmien ja ohjelmien laatimisesta ja soveltamisesta, jotka vaikuttavat tai voivat vaikuttaa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen;

                           d)

                           sellaisen tehokkaan seurantaohjelman soveltamisesta, jossa tarkkaillaan, hallitaan ja valvotaan ympäristön sekä pinta- ja pohjavesimuodostumien tilaa;

                           e)

                           tieteellistä tutkimusta koskevien ensisijaisten suuntaviivojen ja ohjelmien määrittelemisestä Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä sekä asiantuntijatietojen julkaisun edistämistä varten;

                           f)

                           Prespa-järvien alueen ympäristötietojen keruusta, laadinnasta ja julkaisusta;

                           g)

                           sen edistämisestä, että kansalaiset, kansalaisjärjestöt ja muut sidosryhmät osallistuvat järvien ja niiden vesistön suojeluun;

               3.

               auttaa sovittamaan yhteen kolmen osapuolena olevan valtion paikallisten suojelualueen hallintoelinten suunnitelmia ja toimia, joilla on rajat ylittävä merkitys;

               4.

               arvioi meneillään olevien toimien tuloksia 2 artiklassa määrättyjen tavoitteiden perusteella ja tiedottaa laajalti arviointinsa tuloksista;

               5.

               toimii johtoelimenä GEF:n ja muiden vastaavanlaisten aluetta koskevien ohjelmien ja hankkeiden osalta;

               6.

               määrittää ja ehdottaa mahdollisia kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä rahoituslähteitä tarvittavia toimia ja hankkeita varten;

               7.

               kerää järviä ja niiden vesistöä koskevia saatavilla olevia tietoja, pyytää ja vastaanottaa valtion toimielimiltä, elimiltä ja kansalaisjärjestöiltä ehdotuksia, jotta se voi parantaa työskentelyään ja vahvistaa osapuolten sitoutumista sopimuksen täytäntöönpanoon;

               8.

               laatii ja julkaisee Prespan puistoalueen ympäristön tilaa koskevan vuosiraportin, jonka yhdessä osassa käsitellään komitean työtä;

               9.

               tekee yhteistyötä Ohridin hallintokomitean kanssa, saa tarkkailijan aseman sen kokouksissa ja koordinoi toimintaa, jotta laajemman alueen suojelussa ja kestävässä kehityksessä saavutetaan mahdollisimman hyviä tuloksia;

               10.

               edistää tarvittaessa Drinin vesistöalueen laajennetun vuoropuhelun kestävää toteutusta koskevaa prosessia;

               11.

               edistää tarvittaessa osapuolten ja kansainvälisen yhteisön resurssien käyttöä, jotta voidaan hallita riskejä ja lievittää kielteisiä seurauksia ennalta aavistamattomissa tilanteissa, kuten tulvien, metsäpalojen ja muiden luonnonkatastrofien tai ihmisten aiheuttamien katastrofien yhteydessä, sekä suojella alueen haavoittuvia ekosysteemejä ja niiden toimintoja ja palveluja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta.

         12 artikla
   Hallintokomitean päätökset
   1.   Komitea tekee päätöksensä yksimielisesti. Jos komitea ei saavuta yksimielisyyttä, asia siirretään korkean tason ryhmän käsiteltäväksi.
   2.   Komitea osoittaa suosituksensa osapuolille.
   3.   Kukin osapuoli panee komitean suositukset täytäntöön kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja raportoi komitealle säännöllisesti niiden täytäntöön panemiseksi toteutetuista toimista.
   4.   Jos osapuoli ei voi panna komitean suositusta täytäntöön tai voi tehdä sen vain osittain, sen on ilmoitettava asiasta komitealle, selvitettävä täytäntöön panematta jättämisen syyt sekä ehdotettava täytäntöönpanoa koskevat säännöt ja aikataulu.
   5.   Komitea pitää rekisteriä tehdyistä päätöksistä.
   13 artikla
   Sihteeristö
   1.   Sihteeristö, joka on komitean alaisuudessa toimiva tekninen elin, avustaa komiteaa sen tehtävien hoidossa.
   2.   Sihteeristöön kuuluu kolme ympäristöministeriön nimittämää henkilöä, yksi kustakin osapuolena olevasta valtiosta, ja sitä johtaa suojelualueiden ja vesipiirien hoidossa tehtävän rajat ylittävän yhteistyön asiantuntija, jonka komitea valitsee kansainvälisellä hakumenettelyllä.
   3.   Sihteeristö noudattaa työssään hallintokomitean päätöksiä, ja komitean puheenjohtaja valvoo sihteeristön työskentelyä.
   4.   Sihteeristöllä on seuraavat erityistehtävät käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa:

               a)

               se laatii Prespan puiston hallintokomitean vuotuisen työsuunnitelman ja yksityiskohtaisen talousarvion sekä asiaan liittyviä työskentelysuunnitelmia (esimerkiksi viestintäsuunnitelman) yksityiskohtaisine talousarvioineen ja seuraa niiden täytäntöönpanoa;

               b)

               se valmistelee tämän sopimuksen mukaisesti pidettävät kokoukset tai avustaa niiden valmistelussa;

               c)

               se helpottaa sidosryhmien välisiä neuvotteluja, jotka koskevat politiikkaa ja muita tähän sopimukseen liittyviä merkityksellisiä asioita, sekä päätöksiä tekevien ja teknisten työryhmien ja/tai asiantuntijaryhmien neuvotteluja;

               d)

               se kerää, arvioi ja jakelee tietoja lainsäädännöstä, toimenpiteistä ja toimista, jotka vaikuttavat tai voivat vaikuttaa merkittävästi 2 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseen;

               e)

               se seuraa yhteisiä hankkeita;

               f)

               se laatii, arvioi, julkaisee ja edistää tieteellistä tutkimusta ja yhteistyötä Prespan puistoalueella;

               g)

               se ottaa yhteyttä avunantajiin ja järjestää tapaamisia niiden kanssa sekä laatii hankkeita koskevia asiakirjoja tai auttaa niiden laadinnassa;

               h)

               se kääntää keskeisiä asiakirjoja sekä tarjoaa teknistä tukea ja sihteeripalveluja paikallisten yhteisöjen edustajille;

               i)

               se edustaa komiteaa kansainvälisessä toiminnassa;

               j)

               se hoitaa kaikkia muita komitean sille osoittamia tehtäviä.

         5.   Sihteeristön toimipaikka on kiertoperiaatteen mukaisesti Aghios Germanosissa, Kreikassa, neljän vuoden ajan tai kunnes komitea päättää toisin.
   6.   Komitealla on oikeus tehdä isäntävaltion kanssa tehtäviensä suorittamista koskeva toimipaikkasopimus.
   14 artikla
   Vesien hoitoa käsittelevä työryhmä
   1.   Prespan puiston hallintokomitea perustaa vesien hoitoa käsittelevän työryhmän 10 artiklan määräysten mukaisesti.
   2.   Osapuolinen olevat valtiot nimittävät neuvottelujen jälkeen alueellaan sijaitsevan Prespan puiston osan vesienhoidosta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ja elimet tämän työryhmän jäseniksi sekä ilmoittavat tällaisesta nimityksestä Prespan puiston hallintokomitean puheenjohtajalle.
   3.   Vesienhoitoa käsittelevä työryhmä esittää hallintokomitean hyväksyttäväksi suosituksia, jotka perustuvat vesipiirin yhdennettyä hoitoa koskeviin periaatteisiin EU:n vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) mukaisesti.
   4.   Työryhmän erityistehtävät ja toimeksianto määritellään osapuolina olevien valtioiden välisissä neuvotteluissa.
   5.   Kreikan ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö vastaa vesienhoitoa käsittelevän työryhmän toimintamenoista (kokouksiin osallistuminen ja kokousten järjestäminen) neljän vuoden ajan tämän sopimuksen voimaantulosta.
   15 artikla
   Yhteisten elinten menot
   1.   Prespan puiston hallintokomitean työsuunnitelman täytäntöönpano rahoitetaan osapuolten säännöllisillä vuotuisilla maksuilla ja muista lähteistä.
   2.   Edellä 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua tilannetta lukuun ottamatta kukin osapuoli vastaa lähtökohtaisesti kuluista, jotka aiheutuvat sen kansallisten jäsenten osallistumisesta komitean, sihteeristön ja työryhmien kokouksiin.
   3.   Osapuoli, jonka alueella komitean kokous järjestetään, vastaa kokouksen järjestämisestä aiheutuvista kustannuksista.
   4.   Sihteeristö laatii sen kulut kattavan vuotuisen talousarvion, joka toimitetaan komitean hyväksyttäväksi ja joka rahoitetaan osapuolina olevien valtioiden säännöllisillä vuotuisilla maksuilla ja muista lähteistä. Osapuoli, jossa sihteeristö sijaitsee, järjestää toimistotilat, joiden kustannuksia ei tavallisesti sisällytetä talousarvioon.
   NELJÄS OSA

      RIITOJEN RATKAISEMINEN

   16 artikla
   Jos osapuolten välille syntyy riita tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta, osapuolet pyrkivät ratkaisemaan riidan neuvottelemalla tai muulla hyväksymällään kansainvälisellä riitojenratkaisukeinolla.
   VIIDES OSA

      LOPPUMÄÄRÄYKSET

   17 artikla
   Sopimuksen muuttaminen
   1.   Mikä tahansa osapuoli voi ehdottaa muutoksia tähän sopimukseen.
   2.   Kaikki tähän sopimukseen tehtävät muutokset hyväksytään yksimielisesti. Muutokset tulevat voimaan 18 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
   18 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus ratifioidaan kunkin osapuolen kansallisten menettelyjen mukaisesti.
   2.   Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona vastaanotetaan viimeinen kirjallinen ilmoitus, jolla osapuolet tiedottavat toisilleen sopimuksen ratifioinnista.
   19 artikla
   Suhde muihin sopimuksiin
   1.   Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta oikeuksiin ja velvoitteisiin, jotka osapuolella on muiden tämän sopimuksen voimaantulopäivänä voimassa olevien sopimusten nojalla. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta EU:n lainsäädännöstä johtuviin osapuolen oikeuksiin ja velvoitteisiin.
   2.   Tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi osapuolet voivat tehdä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä, jotka eivät ole ristiriidassa tämän sopimuksen kanssa.
   20 artikla
   Voimassaoloaika ja irtisanominen
   Tämä sopimus on voimassa määrittämättömän ajan, jollei jokin osapuoli diplomaattiteitse ilmoita haluavansa irtisanoa sitä, jolloin sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden kuukauden kuluttua tällaisen kirjallisen ilmoituksen tekemisestä. Jollei muuta sovita, sopimuksen päättyminen ei vaikuta tämän sopimuksen nojalla toteuttavien meneillään olevien järjestelyjen tai hankkeiden pätevyyteen.

      Tehty Pylissä toisena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakymmenen neljänä englanninkielisenä alkuperäiskappaleena, joista kaikki ovat yhtä todistusvoimaisia.

         TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/1534, annettu 7 päivänä toukokuuta 2015, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta MARPOL-yleissopimuksen, SOLAS-yleissopimuksen ja pakokaasujen puhdistusjärjestelmiä koskevien vuoden 2009 suuntaviivojen muutosten hyväksymiseen

text:
               16.9.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 240/61

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1534,
   annettu 7 päivänä toukokuuta 2015,
   Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta MARPOL-yleissopimuksen, SOLAS-yleissopimuksen ja pakokaasujen puhdistusjärjestelmiä koskevien vuoden 2009 suuntaviivojen muutosten hyväksymiseen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 9 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Merenkulkualalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä parantamaan meriturvallisuutta ja suojelemaan meriympäristöä.

               (2)

               Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) meriympäristön suojelukomitean (MEPC) 67. istunnossa sovittiin muutoksista kansainväliseen yleissopimukseen aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä (MARPOL-yleissopimus). Nämä muutokset on määrä hyväksyä meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa, joka pidetään toukokuussa 2015.

               (3)

               IMO:n pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa käsittelevän alakomitean (PPR) toisessa istunnossa sovittiin luonnoksista muutoksiksi pakokaasujen puhdistusjärjestelmiä koskeviin vuoden 2009 suuntaviivoihin. Nämä muutokset on määrä hyväksyä meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa, joka pidetään toukokuussa 2015.

               (4)

               IMO:n meriturvallisuuskomitean (MSC) 94. istunnossa sovittiin muutoksista kansainväliseen yleissopimukseen ihmishengen turvallisuudesta merellä (SOLAS-yleissopimus). Nämä muutokset on määrä hyväksyä meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa, joka pidetään kesäkuussa 2015.

               (5)

               MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin I ja II tehtävillä muutoksilla otetaan käyttöön toimenpiteitä, jotka liittyvät napa-alueilla toimiviin aluksiin sovellettavan kansainvälisen säännöstöluonnoksen (ns. napa-aluesäännöstö eli ”Polar Code”) hyväksymiseen, tarkoituksena tehdä tästä säännöstöstä velvoittava. Napa-aluesäännöstössä laajennetaan nykyisessä MARPOL-yleissopimuksessa oleva öljyn ja haitallisten nesteiden päästökielto koskemaan Etelämantereen lisäksi napa-alueiden vesiä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY (1) 4 artiklassa yhdessä sen 3 artiklan 1 kohdan kanssa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että aluksista peräisin olevia ympäristöä pilaavien aineiden päästöjä, vähäiset päästötapaukset mukaan lukien, pidetään säännösten rikkomisina, jos päästöt on aiheutettu tahallaan, piittaamattomuudella tai törkeällä huolimattomuudella. Edellä mainitun direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ympäristöä pilaavien aineiden päästöä ei pidetä säännösten rikkomisena, jos päästö täyttää muun muassa MARPOL-yleissopimuksen liitteessä I olevissa 15 ja 34 säännössä asetetut edellytykset. Kyseiset 15 ja 34 sääntö kuuluvat niihin MARPOL-yleissopimuksen sääntöihin, joita muutetaan hyväksyttäessä IMO:n asiakirjan MEPC 67/20 liitteessä 11 esitetyt muutokset. Nuo muutokset vaikuttavat näin ollen siihen laajuuteen, mihin direktiivin 2005/35/EY mukaisen säännösrikkomukseksi katsomisen soveltamisala ulottuu, ja kuuluvat näin ollen unionin yksinomaisen toimivallan piiriin.

               (6)

               Vuoden 2009 suuntaviivoihin tehtävillä muutoksilla otetaan käyttöön laskentaan perustuvat menetelmät laivojen koneistoon liitettävien sellaisten pesurien testauksessa, joita ei voida testata suuremmilla kuormituksilla tai joita ei voida testata lainkaan ”satamassa seistessä”. Direktiivin 1999/32/EY (2) 4 c artikla ja liite II koskevat näitä seikkoja, ja liitteen II teksti perustuu vuoden 2009 suuntaviivoihin, joita nyt muutetaan.

               (7)

               SOLAS-yleissopimuksen II-2/20.3.1.2.1 säännön muutosten ansiosta ilmanvaihtotuulettimia voidaan käyttää harvemmissa ilmanvaihtoluukuissa, kun matkustaja-aluksissa on ajoneuvo-, erityis- ja ro-ro-tiloissa käytössä ilmanlaadun valvontajärjestelmä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (3) 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetään, että A-luokan uusien matkustaja-alusten on oltava kaikilta osin SOLAS-yleissopimuksen vaatimusten mukaisia sopimuksen II-2/20.3 sääntö mukaan lukien. Hyväksyttävillä muutoksilla on siitä syystä välitön oikeudellinen vaikutus direktiiviin 2009/45/EY. Nämä muutokset kuuluvat unionin yksinomaisen toimivallan piiriin siltä osin kuin ne vaikuttavat kotimaanmatkoilla liikennöiviin matkustaja-aluksiin.

               (8)

               Unioni ei ole IMO:n jäsen eikä edellä mainittujen yleissopimusten sopimuspuoli. Neuvoston on sen vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin puolesta omaksuttava kanta ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla mainittujen muutosten sitomiksi siltä osin kuin nämä kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Unionin puolesta esitettävänä kantana IMO:n meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa on hyväksyä

               i)

               muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin I ja II IMO:n asiakirjan MEPC 67/20 liitteessä 11 esitetyn mukaisesti;

               ii)

               muutokset vuoden 2009 suuntaviivoihin pakokaasujen puhdistusjärjestelmistä IMO:n asiakirjan PPR 2/21 liitteessä 1 esitetyn mukaisesti.

         2 artikla
   Unionin puolesta esitettävänä kantana IMO:n meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa on hyväksyä muutokset

               —

               SOLAS-yleissopimuksen II-2/20.3.1.2.1 sääntöön IMO:n asiakirjan MSC 94/21/add.1 liitteessä 11 esitetyn mukaisesti.

         3 artikla
   Jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n jäseniä, esittävät 1 ja 2 artiklassa esitetyn, unionin puolesta omaksuttavan kannan yhdessä unionin etujen mukaisesti.
   4 artikla
   Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuihin kantoihin tehtävistä muodollisista ja vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman, että itse kantoja on muutettava.
   5 artikla
   Jäsenvaltiot valtuutetaan ilmaisemaan suostumuksensa tulla 1 ja 2 artiklassa tarkoitettujen muutosten sitomiksi unionin etujen mukaisesti siltä osin kuin nuo muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.
   6 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/35/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja pilaamisrikoksista määrättävistä seuraamuksista, myös rikosoikeudellisista seuraamuksista (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11).

      (2)  Neuvoston direktiivi 1999/32/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä ja direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 121, 11.5.1999, s. 13).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2016/207, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta

text:
               16.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 39/45

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/207,
   annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,
   Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/233/YUTP (1), jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 7 päivänä joulukuuta 2015 päätöksen 2013/233/YUTP muuttamista ja sen voimassaolon jatkamista koskevan päätöksen (YUTP) 2015/2276 (2), jossa säädetään erityisesti operaation voimassaolon jatkamisesta ja rahoitusohjeesta 21 päivään helmikuuta 2016 saakka.

               (3)

               Libyan tilanne edellyttää, että unioni valmistautuu mahdolliseen valmiuksien kehittämistä ja avustamista koskevaan siviilialan kriisinhallintaoperaatioon maan turvallisuusalan uudistuksen alalla.

               (4)

               Suunnitteluun osallistuvaa siviilialan henkilöstöä tulee olemaan välittömästi tarjolla määrällisesti vain rajoitetusti, joskin määrä voi kasvaa olosuhteiden ja tarpeiden kehittyessä sekä poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean antaessa siihen suostumuksensa.

               (5)

               Päätös 2013/233/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti.

               (6)

               EUBAM Libya toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan neuvoston päätös 2013/233/YUTP seuraavasti:

               1)

               Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:
               ”EUBAM Libya avustaa kattavassa siviiliturvallisuusalan uudistuksen suunnitteluprosessissa tarkoituksena valmistautua mahdolliseen valmiuksien kehittämistä ja avustamista koskevaan siviilialan kriisinhallintaoperaatioon.”

               2)

               Lisätään 3 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

                           ”d)

                           tarjota tietoa EU:n suunnitelmia varten, jotka koskevat mahdollista valmiuksien kehittämistä ja avustamista koskevaa siviilialan kriisinhallintaoperaatiota turvallisuusalan uudistuksen alalla toimien tiiviissä yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien Libyan-tukioperaation (UNSMIL) kanssa ja edistäen sen toimia sekä pitäen yhteyttä laillisiin Libyan viranomaisiin ja muihin asiaankuuluviin turvallisuusalan toimijoihin.”

               3)

               Lisätään 13 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
               ”EUBAM Libyaan liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 22 päivän helmikuuta 2016 ja 21 päivän elokuuta 2016 väliselle ajalle on 4 475 000 euroa.”

               4)

               Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sitä sovelletaan 21 päivään elokuuta 2016.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 22 päivästä helmikuuta 2016.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).

      (2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 322, 8.12.2015, s. 51).


title: 2014/929/EU: Neuvoston päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014 , Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               19.12.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 365/6

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 15 päivänä joulukuuta 2014,
   Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

      (2014/929/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto antoi 15 päivänä marraskuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 31/2008 (1) Euroopan yhteisön ja Madagaskarin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisestä. Sopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014.

               (2)

               Neuvosto on valtuuttanut komission neuvottelemaan uudesta kumppanuussopimukseen liitettävästä pöytäkirjasta, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa Euroopan unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Madagaskarin tasavallan lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä. Neuvottelujen päätteeksi pöytäkirja parafoitiin 19 päivänä kesäkuuta 2014.

               (3)

               Pöytäkirjan 15 artiklassa määrätään, että unionin alusten kalastustoiminnan jatkamisen varmistamiseksi molempien sopimuspuolten on mahdollista soveltaa pöytäkirjaa väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä ja aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

               (4)

               Pöytäkirja olisi allekirjoitettava, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes pöytäkirjan tekemistä koskevat menettelyt on saatettu päätökseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan valtuutus allekirjoittaa Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehty pöytäkirja unionin puolesta sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen.
   Pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen..
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa pöytäkirja unionin puolesta.
   3 artikla
   Pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen 15 artiklan mukaisesti sen allekirjoituspäivästä (2) ja aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 2015, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. MARTINA

      (1)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 1.

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen allekirjoituspäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

31997D0301

97/301/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1997, Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Georgian kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

Virallinen lehti nro L 129 , 21/05/1997 s. 0022 - 0022

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 29 päivänä huhtikuuta 1997,Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Georgian kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (97/301/EHTY, EY, Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),sekä katsoo, ettäLuxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloon asti on tarpeen hyväksyä Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Georgian kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Georgian kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus sekä siihen kuuluvat liitteet, pöytäkirja ja päätösasiakirjaan liitetyt julistukset Euroopan yhteisön puolesta.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa Euroopan yhteisön puolesta väliaikaisen sopimuksen 32 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen (2).Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 1997.Neuvoston puolestaH. VAN MIERLOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 115, 14.4.1997.(2) Neuvoston pääsihteeristö huolehtii sopimuksen voimaantulopäivän julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/948, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016, yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16)

text:
               15.6.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 157/28

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/948,
   annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016,
   yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 12.1 artiklan toisen alakohdan luettuna yhdessä 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan ja 18.1 artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankki (EKP) voi yhdessä niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien kanssa, joiden rahayksikkö on euro, toimia rahoitusmarkkinoilla muun muassa ostamalla ja myymällä suoraan siirtokelpoisia arvopapereita.

               (2)

               Päätös EKP/2014/40 (1), jolla perustettiin katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmas osto-ohjelma, annettiin 15 päivänä lokakuuta 2014. Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5 (EKP/2014/45) (2), jolla perustettiin omaisuusvakuudellisten arvopapereiden osto-ohjelma, annettiin 19 päivänä marraskuuta 2014. Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) (3), jolla perustettiin jälkimarkkinoilla toteutettava julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelma (jäljempänä ‘PSPP-ohjelma‘) ja jolla laajennettiin aikaisemmin perustettuja osto-ohjelmia, hyväksyttiin 4 päivänä maaliskuuta 2015. Näiden omaisuuserien osto-ohjelmien tarkoituksena on yhdessä Euroopan keskuspankin päätöksen EKP/2014/34 (4) ja Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2016/810 (EKP/2016/10) (5) mukaisten kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden kanssa edelleen parantaa rahapolitiikan välittymistä, tukea luotonantoa euroalueen taloudelle, helpottaa kotitalouksien ja yritysten lainanoton ehtoja ja edistää inflaatiovauhdin palautumista tasolle, joka on EKP:n ensisijaisen hintavakaustavoitteen mukaisesti keskipitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia, mutta hieman alle sen.

               (3)

               Osana yhteistä rahapolitiikkaa ja EKP:n pyrkimystä ylläpitää hintavakautta EKP:n neuvosto päätti 10 päivänä maaliskuuta 2016 laajentaa edellä mainittuja omaisuuserien osto-ohjelmia ottamalla käyttöön yrityssektorin osto-ohjelman (jäljempänä ‘CSPP-ohjelma‘). Päätöksen taustalla on pyrkimys vahvistaa eurojärjestelmän omaisuuseräostojen vaikutuksia reaalitalouden rahoitustilanteeseen sekä pyrkimys, yhdessä muiden epätavanomaisten rahapoliittisten toimien kanssa, myötävaikuttamaan rahapolitiikan kasvua tukevaan viritykseen ja inflaatiovauhdin palauttamiseen lähelle kahta prosenttia mutta hieman alle sen keskipitkällä aikavälillä.

               (4)

               CSPP-ohjelma tulee olemaa osa omaisuuserien osto-ohjelmaa (jäljempänä ‘APP-ohjelma‘), jonka mukaisia ostoja on tarkoitus toteuttaa maaliskuun 2017 loppuun saakka ja tarvittaessa pitempään, ja joka tapauksessa siihen saakka, kunnes EKP:n neuvosto havaitsee inflaatiovauhdissa kestävän korjausliikkeen kohti tasoa, joka on sen tavoitteen mukainen eli keskipitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia mutta hieman sen alle.

               (5)

               CSPP-ohjelman olisi sisällettävä useita takeita sen varmistamiseksi, että aiotut ostot ovat oikeassa suhteessa ohjelman tavoitteisiin. Näissä takeissa olisi huomioitava riskienhallintanäkökohdat ja niissä olisi varmistettava, että liitännäiset rahoitusriskit on otettu asianmukaisesti huomioon CSPP-ohjelman suunnittelussa. Lisäksi julkisten yritysten liikkeeseenlaskemiin hyväksyttyihin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin olisi sovellettava PSPP-ohjelmassa sovellettavia rajoituksia vastaavia rajoituksia.

               (6)

               CSPP-ohjelman olisi täysimääräisesti kunnioitettava eurojärjestelmän keskuspankeille perussopimuksessa asetettuja velvollisuuksia, mukaan lukien keskuspankkirahoituksen kieltoa liittyen julkisten yritysten liikkkeseenlaskemien hyväksyttävien velkapaperien ostoihin.

               (7)

               CSPP-ohjelman olisi kunnioitettava vapaaseen kilpailuun perustuvaa avointa markkinataloutta ja otettava asianmukaisesti huomioon markkinahintojen muodostuminen ja markkinoiden toiminta.

               (8)

               CSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista hyväksyttävistä jälkimarkkinakelpoisista velkainstrumenteista palautuvat pääomat olisi uudelleensijoitettava niiden taustalla olevien velkainstrumenttien erääntyessä niin pitkäksi ajaksi kuin on tarpeen, millä vaikutetaan osaltaan myönteisellä tavalla likviditeettiolosuhteisiin ja asianmukaiseen rahapolitiikan mitoitukseen. Tämä on linjassa APP-ohjelman muiden elementtien kanssa.

               (9)

               Eurojärjestelmä toteuttaa hyväksyttävien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien suorat ostot hajautetusti tämän päätöksen mukaisesti; EKP koordinoi ostoja ja varmistaa näin eurojärjestelmän yhden yhteisen rahapolitiikan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Yritysjoukkovelkakirjalainojen suorat ostot ja niiden soveltamisala
   Perustetaan CSPP-ohjelma. CSPP-ohjelman mukaan erikseen täsmennetyt eurojärjestelmän keskuspankit voivat ostaa hyväksyttäviä yritysjoukkovelkakirjalainoja ensi- ja jälkimarkkinoilla hyväksyttäviltä vastapuolilta, kun taas 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen ostot ovat sallittuja vain jälkimarkkinoilla ja erikseen täsmennetyin ehdoin.
   2 artikla
   Yritysten joukkovelkakirjalainoja koskevat kelpoisuusvaatimukset
   Jotta yritysten liikkeeseenlaskemat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit täyttäisivät CPP-ohjelman ostoille asetetut kelpoisuusvaatimukset, niiden on täytettävä eurojärjestelmän luotto-operaatioissa sovellettavat jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevat kelpoisuusehdot Euroopan keskuspankin suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (6) 4 osan mukaisesti, sekä seuraavat lisävaatimukset:

               1.

               Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin:

                           a)

                           liikkeeseenlaskijan on oltava sijoittautunut jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro;

                           b)

                           liikkeeseenlaskija ei saa olla suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu luottolaitos;

                           c)

                           liikkeeseenlaskijan emoyrityksenä ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (7) 4 artiklan 1 kohdan 15 alakohdassa tarkoitettu emoyritys, joka on myös suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu luottolaitos;

                           d)

                           liikkeeseenlaskijan emoyritys ei ole pankkivalvonnan kohteena euroalueen ulkopuolella;

                           e)

                           liikkeeseenlaskija ei ole Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) 468/2014 (EKP/2014/17) (8) 2 artiklan 20 kohdassa tarkoitettu valvottava yhteisö tai asetuksen (EU) 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 21 kohdan b alakohdassa tarkoitetun valvottavan ryhmittymän jäsen – kummassakin tapauksessa sisällytettynä EKP:n verkkosivuillaan asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkaisemaan luetteloon – eikä tällaisen valvottavan yhteisön tai ryhmittymän asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 16 alakohdassa tarkoitettu tytäryritys;

                           f)

                           liikkeeseenlaskija ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2014/65/EU (9) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys;

                           g)

                           liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja omaisuusvakuudellisia arvopapereita;

                           h)

                           liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 62 kohdassa tarkoitettua multi cédula -joukkolainaa;

                           i)

                           liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 88 kohdassa tarkoitettua strukturoitua katettua joukkolainaa;

                           j)

                           liikkeeseenlaskija ei ole varainhoitoyhtiö, joka on syntynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (10) 26 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (11) 42 artiklan täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön mukaiseen kriisinratkaisutoimeen sisältyvän varojen erottelun johdosta;

                           k)

                           liikkeeseenlaskija ei ole rahoitussektorin uudelleenjärjestelyn ja/tai kriisinratkaisun tukemiseksi perustettu kansallinen omaisuudenhoito- ja divestointirahasto (12); ja

                           l)

                           liikkeeseenlaskija ei ole PSPP-ohjelman kelpoisuusehdot täyttävä liikkeeseenlaskija.

               2.

               Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin jäljellä olevan maturiteetin on oltava vähintään 6 kuukautta ja enintään 30 vuotta ja 364 päivää hetkenä, jona asianomainen eurojärjestelmän keskuspankki ostaa sen.

               3.

               Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 59 artiklan 5 kohdasta poiketen jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin luottokelpoisuusvaatimusten arvioinnissa otetaan huomioon ainoastaan eurojärjestelmän luottokelpoisuuden arviointikehikossa hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamat luottokelpoisuutta koskevat tiedot.

               4.

               Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin on oltava euromääräinen.

               5.

               Sallittuja ovat sellaisten nimellisarvoisten jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien ostot, joiden negatiivinen (tai huonoin) kokonaistuottoprosentti ylittää talletuskoron.

         3 artikla
   Julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen ostojen toteutusta koskevat rajoitukset
   1.   Tässä päätöksessä julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainalla tarkoitetaan 2 artiklan ehdot täyttävää yritysjoukkovelkakirjalainaa, jonka liikkeeseenlaskijana on asetuksen (EY) N:o 3603/93 (13) 8 artiklassa tarkoitettu julkinen yritys.
   2.   Jotta hyväksyttäville julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainoille voidaan muodostaa markkinahinta, ostoja ei EKP:n neuvoston määrittämänä ajanjaksona sallita, jos kyseessä on uusi tai jatkuva julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku tai saman yhteisön tai liikkeeseenlaskijan kanssa samaan ryhmittymään kuuluvien yhteisöjen liikkeeseenlaskemat julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainat, joiden jäljellä olevat maturiteetit on ajallisesti hyvin lähellä liikkeeseen laskettavien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien maturiteettia (ennen ja jälkeen).
   4 artikla
   Ostorajat
   1.   Yhdellä ISIN-koodilla liikkeeseen laskettuja arvopapereita koskevaa raja-arvoa sovelletaan CSPP-ohjelmassa siten, että otetaan huomioon kaikkien eurojärjestelmän keskuspankkien kaikissa sijoitussalkuissa olevat konsolidoidut sijoitukset. Yhdellä ISIN-koodilla liikkeeseen laskettujaa arvopapereita koskeva yläraja on 70 prosenttia muiden yritysjoukkovelkakirjalainojen osalta kuin julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen osalta.
   Tätä alhaisempaa liikkeeseenlaskun raja-arvoa voidaan erityisissä tapauksissa soveltaa esim. julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainoihin tai riskienhallintasyistä. Julkisen sektorin yritysten joukkovelkakirjalainojen kohtelun on vastattava niiden kohtelua PSPP-ohjelmassa.
   2.   Eurojärjestelmä soveltaa hyväksyttäviin yritysjoukkovelkakirjalainoihin jatkuvasti asianmukaisia luottoriski- ja due diligence -menettelyjä
   3.   Jotta varmistettaisiin, että ostot jakautuvat hajautetusti eri liikkeeseenlaskijoiden ja liikkeeseenlaskijaryhmien välillä, eurojärjestelmä määrittää lisäksi liikkeeseenlaskijaryhmäkohtaisia ostorajoja, jotka perustuvat liikkeeseenlaskijaryhmän markkinakapitalisaatioon liittyviin allokaatioviitearvoihin.
   5 artikla
   Ostoja toteuttavat eurojärjestelmän keskuspankit
   CSPP-ohjelman mukaisesti yritysjoukkovelkakirjalainoja ostavat eurojärjestelmän keskuspankit täsmennetään EKP:n verkkosivuilla julkaistavassa luettelossa. Eurojärjestelmä soveltaa liikkeeseenlaskijan sijoittautumismaahan perustuvaa erikoistumisjärjestelmää CSPP-ohjelmassa ostettavien yritysjoukkovelkakirjalainojen kohdentamisessa. EKP:n neuvosto sallii tapauskohtaisia poikkeuksia erikoistumisjärjestelmästä, jos objektiiviset näkökohdat vaikeuttavat järjestelmän soveltamista tai poikkeukset muutoin ovat järkeviä CSPP-ohjelman rahapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaisuutena. Kukin määritetty eurojärjestelmän keskuspankki ostaa ainoastaan määritettyihin euroalueen jäsenvaltioihin sijoittautuneiden liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseenlaskemia hyväksyttäviä yritysjoukkovelkakirjalainoja. Yritysjoukkovelkakirjalainojen hyväksyttävien liikkeeseenlaskijoiden sijoittautumismaan mukainen maantieteellinen allokaatio tietyille eurojärjestelmän keskuspankeille vahvistetaan EKP:n verkkosivuilla julkaistavassa luettelossa.
   6 artikla
   Hyväksyttävät vastapuolet
   Eurojärjestelmän CSPP-ohjelman salkuissa pidettäviin yritysjoukkovelkakirjalainoihin liittyvissä suorissa kaupoissa ja arvopaperilainaustransaktioissa CSPP-ohjelman vastapuoliksi hyväksytään seuraavat vastapuolet:

               a)

               yhteisöt, jotka täyttävät suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 55 artiklan mukaiset kelpoisuusvaatimukset eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin osallistumiseksi; ja

               b)

               muut vastapuolet, joita eurojärjestelmän keskuspankit käyttävät euromääräisten sijoitussalkkujensa sijoitusten yhteydessä.

         7 artikla
   Arvopaperinlainaustransaktiot
   CSPP-ohjelman mukaisesti yritysjoukkovelkakirjalainoja ostavat eurojärjestelmän keskuspankit antavat CSPP-ohjelman nojalla ostetut arvopaperit lainaustarkoituksiin, mukaan lukien repo-operaatiohin, CSPP-ohjelman tehokkuuden varmistamiseksi.
   8 artikla
   Loppusäännökset
   Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä kesäkuuta 2016.

      Tehty Wienissä 1 päivänä kesäkuuta 2016.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2014/40, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 335, 22.11.2014, s. 22).

      (2)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2014/45) (EUVL L 1, 6.1.2015, s. 4).

      (3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015, julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10) (EUVL L 121, 14.5.2015, s. 20).

      (4)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2014/34, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä (EUVL L 258, 29.8.2014, s. 11).

      (5)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/810, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, toisesta kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden sarjasta (EKP/2016/10) (EUVL L 132, 21.5.2016, s. 107).

      (6)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (EKP/2014/60) (EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3).

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (8)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

      (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

      (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1)

      (11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

      (12)  Luettelo tällaisista yhteisöistä julkaistaan EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu

      (13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 3603/93, annettu 13 päivänä joulukuuta 1993, perustamissopimuksen 104 artiklassa ja 104 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltojen soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä (EYVL L 332, 31.12.1993, s. 1).


title: Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä huhtikuuta2014, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä CostaRican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panamantasavaltojen välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevansopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta, lukuun ottamattasopimuksen 49 artiklan 3 kohtaa

text:
                  15.4.2014

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 111/4

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
         annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014,
         Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta, lukuun ottamatta sopimuksen 49 artiklan 3 kohtaa
         (2014/211/EU)
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
         ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
         ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 15 päivänä joulukuuta 2003 sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.

                     (2)

                     Sopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaisesti sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen sopimuksen voimaan tulemiseksi tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

                     (3)

                     Kaikki sopimuspuolet, mukaan lukien kaikki sopimuksen allekirjoitusajankohtana unioniin kuuluneet jäsenvaltiot, ovat nyt unionia lukuun ottamatta tallettaneet ratifioimiskirjansa.

                     (4)

                     Sopimuksen 49 artiklan 3 kohdassa sopimuspuolille määrätään laittomien muuttajien takaisinottoa koskevia velvoitteita. Näin ollen kyseinen määräys kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston ja erityisesti sen 79 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan, ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetty Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehty pöytäkirja N:o 21 ja Tanskan asemaa koskevaa pöytäkirja N:o 22 soveltuvat.

                     (5)

                     Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on.

                     (6)

                     Sopimus olisi hyväksyttävä sen 49 artiklan 3 kohtaa lukuun ottamatta. Samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa hyväksytään erillinen päätös (1) sopimuksen tekemisestä sen 49 artiklan 3 kohdan osalta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskeva sopimus hyväksytään unionin puolesta, lukuun ottamatta sopimuksen 49 artiklan 3 kohtaa.
            Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

            2 artikla
            Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 54 artiklassa määrätyt ilmoitukset (2) ja seuraavat ilmoitukset:

               ”Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja se käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksen tekstissä olevat viittaukset Euroopan yhteisöön tai yhteisöön on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi Euroopan unioniin tai unioniin.”

               ”Tämän sopimuksen määräykset, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan unionia, jollei Euroopan unioni yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Irlannin kanssa ole ilmoittanut Keski-Amerikan osapuolelle, että määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia osana Euroopan unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) mukaisesti. Jos määräykset eivät enää sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia osana Euroopan unionia pöytäkirjassa N:o 21 olevan 4 a artiklan mukaisesti, Euroopan unioni ilmoittaa yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Irlannin kanssa välittömästi Keski-Amerikan osapuolelle niiden asemaa koskevasta muutoksesta, jonka jälkeen sopimuksen määräykset sitovat niitä edelleen itsenäisesti. Sama koskee myös Tanskaa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan (N:o 22) mukaisesti.”

            3 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2014.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               C. ASHTON

            (1)  Neuvoston päätös 2014/210/EU (ks. tämän virallisen lehden s. 2).

            (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

31993D0355

93/355/ETY: Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1993, GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta

Virallinen lehti nro L 147 , 18/06/1993 s. 0025 - 0025 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 50 s. 0030  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 50 s. 0030

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 8 päivänä kesäkuuta 1993,GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta (93/355/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo, ettäGATTin erityisryhmä on arvioinut, että öljysiemeniä koskevan yhteisön tukijärjestelmän vuoksi yhteisön vuonna 1962 Amerikan yhdysvalloille myöntämien tariffimyönnytysten arvo alenee,GATTin erityisryhmä on tämän vuoksi suositellut, että yhteisö toimisi nopeasti tämän arvonalennuksen poistamiseksi,Amerikan yhdysvaltojen kanssa aloitetuissa neuvotteluissa on saatu aikaan molempia osapuolia tyydyttävä sopimus, joka on laadittu yhteisymmärryspöytäkirjan muotoon, jatämä yhteisymmärryspöytäkirja on syytä saattaa nopeasti voimaan, jotta siinä olevia määräaikoja voidaan noudattaa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT) liittyvä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen öljysiemeniä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja hyväksytään yhteisön nimissä.Yhteisymmärryspöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirja yhteisöä sitovasti.Tämä neuvoston päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaN. HELVEG PETERSEN