title: 2005/4/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisen, vastavuoroisia vapauttamistoimenpiteitä sekä EY:n ja palestiinalaishallinnon väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjojen 1 ja 2 korvaamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

text:
               5.1.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 2/4

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 22 päivänä joulukuuta 2004,
   Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisen, vastavuoroisia vapauttamistoimenpiteitä sekä EY:n ja palestiinalaishallinnon väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjojen 1 ja 2 korvaamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona
   (2005/4/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Heinäkuun 1 päivänä 1997 voimaan tulleen, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon (jäljempänä ’palestiinalaishallinto’) puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön välisestä assosioinnista tehdyn, kauppaa ja yhteistyötä koskevan väliaikaisen Euro–Välimeri-sopimuksen (1) (jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’) 12 artiklan mukaan yhteisö ja palestiinalaishallinto vapauttavat entisestään asteittain muun muassa maataloustuotteita koskevaa kauppaansa. Lisäksi 14 artiklassa määrätään, että yhteisö ja palestiinalaishallinto tarkastelevat tilannetta 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen vahvistaakseen vapautustoimenpiteet, joita yhteisö ja palestiinalaishallinto soveltavat 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen mainitussa 12 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti.

               (2)

               Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjojen 1 ja 2 korvaamiseksi uusilla pöytäkirjoilla.

               (3)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) mukaisesti,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus vastavuoroisista vapauttamistoimenpiteistä ja Euroopan yhteisön ja palestiinalaishallinnon välisen väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjojen 1 ja 2 korvaamisesta.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Pöytäkirjojen 1 ja 2 täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   3 artikla
   1.   Komissiota avustavat yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevien asetusten vastaavilla säännöksillä perustetut komiteat taikka yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (3) 248 a artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.
   3.   Komiteat vahvistavat työjärjestyksensä.
   4 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. VEERMAN

      (1)  EYVL L 187, 16.7.1997, s. 3.

      (2)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (3)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 60/2004 (EUVL L 9, 15.1.2004, s. 8).
   Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välinen kirjeenvaihtona tehty
   SOPIMUS
   vastavuoroisista vapauttamistoimenpiteistä sekä EY:n ja palestiinalaishallinnon väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjojen 1 ja 2 korvaamisesta
   Arvoisa Herra,
   Minulla on kunnia viitata neuvotteluihin, jotka käytiin heinäkuun 1 päivänä 1997 voimaan tulleen, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (jäljempänä ’palestiinalaishallinto’) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen (jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’) 12 artiklan mukaisesti. Tämän artiklan mukaan yhteisö ja palestiinalaishallinto vapauttavat asteittain entisestään muun muassa maataloustuotteita koskevaa kauppaansa molempien sopimuspuolten edun mukaisesti.
   Neuvottelut käytiin noudattaen 14 artiklan määräyksiä, joiden mukaan yhteisö ja palestiinalaishallinto tarkastelevat tilannetta 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen vahvistaakseen vapautustoimenpiteet, joita yhteisö ja palestiinalaishallinto soveltavat 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen mainitussa 12 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti.
   Sopimuspuolet sopivat neuvottelujen tuloksena seuraavaa:

               1)

               Korvataan väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjat 1 ja 2 ja niiden liitteet tämän kirjeenvaihdon liitteissä I ja II olevilla pöytäkirjoilla 1 ja 2 ja niiden liitteillä.

               2)

               Kumotaan Euroopan yhteisön ja palestiinalaishallinnon kirjeenvaihtona tehty sopimus, joka on väliaikaisen assosiaatiosopimuksen liitteenä ja joka koskee pöytäkirjaa 1 sekä yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvien tuoreiden leikkokukkien ja kukannuppujen yhteisöön suuntautuvaa tuontia.

               3)

               Yhteisö ja palestiinalaishallinto tarkastelevat tilannetta vuodesta 2007 alkaen määritelläkseen vapauttamistoimenpiteet, joita yhteisö ja palestiinalaishallinto soveltavat 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 12 artiklan tavoitteen mukaisesti.

         Tämän kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen määräyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen.
   Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hallituksenne olevan yhtä mieltä edellä olevasta.
   Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

         Euroopan unionin neuvoston puolesta

   Arvoisa Herra,
   Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne, joka on muotoiltu seuraavasti:
   ”Minulla on kunnia viitata neuvotteluihin, jotka käytiin heinäkuun 1 päivänä 1997 voimaan tulleen, Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (jäljempänä ’palestiinalaishallinto’) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen (jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’) 12 artiklan mukaisesti. Tämän artiklan mukaan yhteisö ja palestiinalaishallinto vapauttavat asteittain entisestään muun muassa maataloustuotteita koskevaa kauppaansa molempien sopimuspuolten edun mukaisesti.
   Neuvottelut käytiin noudattaen 14 artiklan määräyksiä, joiden mukaan yhteisö ja palestiinalaishallinto tarkastelevat tilannetta 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen vahvistaakseen vapautustoimenpiteet, joita yhteisö ja palestiinalaishallinto soveltavat 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen mainitunssa 12 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti.
   Sopimuspuolet sopivat neuvottelujen tuloksena seuraavaa:

               1)

               Korvataan väliaikaisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirjat 1 ja 2 ja niiden liitteet tämän kirjeenvaihdon liitteissä I ja II olevilla pöytäkirjoilla 1 ja 2 ja niiden liitteillä.

               2)

               Kumotaan Euroopan yhteisön ja palestiinalaishallinnon kirjeenvaihtona tehty sopimus, joka on väliaikaisen assosiaatiosopimuksen liitteenä ja joka koskee pöytäkirjaa 1 sekä yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvien tuoreiden leikkokukkien ja kukannuppujen yhteisöön suuntautuvaa tuontia.

               3)

               Yhteisö ja palestiinalaishallinto tarkastelevat tilannetta vuodesta 2007 alkaen määritelläkseen vapauttamistoimenpiteet, joita yhteisö ja palestiinalaishallinto soveltavat 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 12 artiklan tavoitteen mukaisesti.

         Tämän kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen määräyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen.
   Olisin kiitollinen, jos voitte vahvistaa hallituksenne olevan yhtä mieltä edellä olevasta.”
   Minulla on kunnia ilmoittaa palestiinalaishallinnon olevan yhtä mieltä kyseisen kirjeen sisällöstä.
   Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

         Palestiinalaishallinnon puolesta

   LIITE I

      PÖYTÄKIRJA N:o 1
      Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien maataloustuotteiden yhteisöön tuontiin sovellettavista menettelyistä

                  1.

                  Liitteessä lueteltuja, Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevia tuotteita saa tuoda yhteisöön jäljempänä ja liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

                              a)

                              Tuontitullit poistetaan tai ne saatetaan sarakkeen a osoittamalle tasolle.

                              b)

                              Tiettyjen sellaisten tuotteiden osalta, joille yhteisessä tullitariffissa määrätään arvotulli sekä paljoustulli, sarakkeessa a ja sarakkeessa c ilmoitettua alennusprosenttia sovelletaan ainoastaan arvotulliin. CN-koodiin 1509 10 kuuluvan tuotteen osalta tullinalennusta sovelletaan kuitenkin myös paljoustulliin.

                              c)

                              Tiettyjen tuotteiden tullit poistetaan niille sarakkeessa b ilmoitettujen tariffikiintiöiden rajoissa. Tariffikiintiöitä sovelletaan vuosittain 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta, jollei toisin ilmoiteta.

                              d)

                              Yhteisen tullitariffin mukaisia tulleja sovelletaan kiintiöiden ulkopuolella tuotuihin määriin asianomaisesta tuotteesta riippuen täysimääräisinä tai alennettuina sarakkeen c mukaisesti.

                  2.

                  Tiettyjen tuotteiden osalta vapautus tullista myönnetään sarakkeessa d ilmoitettujen viitemäärien mukaisesti.
                  Jos jonkin tuotteen tuontimäärä ylittää viitemäärän, yhteisö voi suorittamansa kauppavirtojen vuosittaisen tarkastelun perusteella asettaa kyseiselle tuotteelle tariffikiintiön, joka on määrältään yhtä suuri kuin viitemäärä. Tällöin yhteistä tullitariffia sovelletaan kiintiön ulkopuolella tuotuihin määriin asianomaisesta tuotteesta riippuen täysimääräisenä tai saatettuna sarakkeen c osoittamalle tasolle.

                  3.

                  Sopimuksen ensimmäisenä soveltamisvuonna tariffikiintiöt ja viitemäärät lasketaan määräsuhteessa perusmääristä ottaen huomioon ennen tämän sopimuksen voimaantuloa kulunut aika.

                  4.

                  Eräiden liitteessä lueteltujen tuotteiden tariffikiintiöitä korotetaan kaksi kertaa sarakkeessa e ilmoitetun määrän perusteella. Ensimmäinen korotus tapahtuu päivänä, jona kukin tariffikiintiö myönnetään toisen kerran.

      PÖYTÄKIRJAN N:o 1 LIITE

                  CN-koodi (1)

                  Tavaran kuvaus (2)

                  Suosituimmuustullin alennus (3) (%)

                  Tariffikiintiösm (t, jollei toisin ilmoiteta)

                  Nykyisen tai mahdollisen tariffikiintiön ulkopuolella kannettavan suosituimmuustullin alennus (3) (%)

                  Viitemääräsm (t, jollei toisin ilmoiteta)

                  Erityismääräykset

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Luonnonhunaja

                  100

                  500

                  0

                  kohta 4 – 250 tonnin vuosittainen kasvu

                  ex06 03 10

                  Leikkokukat ja kukannuput, tuoreet

                  100

                  2 000

                  0

                  kohta 4 – 250 tonnin vuosittainen kasvu

                  0702 00 00

                  Tomaatit, tuoreet tai jäähdytetyt, tullattaessa 1.12.–31.3.

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Sipulit, tuoreet tai jäähdytetyt, tullattaessa 15.2.–15.5.

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Munakoisot, tuoreet tai jäähdytetyt, tullattaessa 15.1.–30.4.

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                     Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, tuoreet tai jäähdytetyt

                  0709 60 10

                  Makeat paprikat

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Muut

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Kesäkurpitsat, tuoreet tai jäähdytetyt, tullattaessa 1 päivän tammikuuta ja helmikuun viimeisen päivän välisenä aikana

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                     Muscari comosum -lajiin kuuluvat villisipulit, tuoreet tai jäähdytetyt, tullattaessa 15.2.–15.5.

                  100

                  60

                  0710 80 59

                     Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat paprikat, keittämättömät tai höyryssä tai vedessä keitetyt, jäädytetyt

                  100

                  80

                  0711 90 10

                     Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat paprikat, väliaikaisesti säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Sienet, puunkorvat (Auricularia spp.), poimuhytykät (Tremella spp.) ja multasienet (tryffelit), kuivattuina

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Appelsiinit, tuoreet

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, tuoreet

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Greipit

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Sitruunat (Citrus limon, Citrus limonum), tuoreet

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Tuoreet syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet, tullattaessa 1.2.–14.7.

                  100

                  1 000

                  0

                  kohta 4 – 500 tonnin vuosittainen kasvu

                  0807 19 00

                  Melonit (ei vesimelonit), tuoreet, tullattaessa 1.11.–31.5.

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Tuoreet mansikat, tullattaessa 1.11.–31.3.

                  100

                  2 000

                  0

                  kohta 4 – 500 tonnin vuosittainen kasvu

                  0812 90 20

                  Appelsiinit, väliaikaisesti säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina

                  100

                  80

                  0904 20 30

                     Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat paprikat, kuivatut, ei murskattu tai jauhettu

                  100

                  80

                  1509 10

                  Neitsytoliiviöljy

                  100

                  2 000

                  0

                  kohta 4 – 500 tonnin vuosittainen kasvu

                  2001 90 20

                     Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat, etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt

                  100

                  80

                  2005 90 10

                     Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat, muutoin kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt, ei jäädytetyt

                  100

                  80

      (1)  CN-koodit asetuksen (EY) N:o 1789/2003 mukaisia (EUVL L 281, 30.10.2003, s. 1).

      (2)  Sen estämättä, mitä yhdistetyn nimikkeistön tulkintasäännöissä määrätään, etuusmenettely määritetään tämän liitteen osalta CN koodien sisällön perusteella, ja tavaran kuvauksena olevaa nimiketekstiä pidetään ainoastaan ohjeellisena. Jos CN koodin edellä on ”ex”, sovellettava etuusmenettely määräytyy sekä CN-koodin että sitä vastaavan tavaran kuvauksen perusteella.

      (3)  Tullinalennusta sovelletaan ainoastaan arvotulleihin. CN-koodiin 1509 10 kuuluvan tuotteen osalta tullinalennusta sovelletaan kuitenkin myös paljoustulliin.
   LIITE II

      PÖYTÄKIRJA N:o 2
      yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden Länsirannalle ja Gazan alueelle vientiin sovellettavista menettelyistä

                  1.

                  Yhteisöstä peräisin olevat, liitteessä luetellut tuotteet hyväksytään tuotaviksi Länsirannalle ja Gazan alueelle tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä olevien edellytysten mukaisesti.

                  2.

                  Tuontitullit poistetaan tai saatetaan sarakkeessa a ilmoitetulle tasolle sarakkeessa b ilmoitetun vuosittaisen tariffikiintiön rajoissa sarakkeessa c mainittujen erityismääräysten mukaisesti.

                  3.

                  Tariffikiintiöt ylittäviin tuontimääriin sovelletaan yleisiä kolmansiin maihin sovellettavia tulleja sarakkeessa c mainittujen erityismääräysten mukaisesti.

                  4.

                  Sopimuksen ensimmäisenä soveltamisvuonna tariffikiintiöt ja viitemäärät lasketaan määräsuhteessa perusmääristä ottaen huomioon ennen tämän pöytäkirjan voimaantuloa kulunut aika.

      PÖYTÄKIRJAN N:o 2 LIITE

                  CN-koodi

                  Tavaran kuvaus

                  Tulli
                  (%)

                  Tariffikiintiö
                  (t, jollei toisin ilmoiteta)

                  Erityismääräykset

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Teuraseläimiksi tarkoitetut elävät nautaeläimet, joiden paino suurempi kuin 300 kg, muut kuin hiehot ja lehmät

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Naudanliha, luuton, lukuun ottamatta etuneljänneksiä, saman ruhon neljänneksiä sekä leikattuja paloja, joita kutsutaan nimillä ”etuneljänneksen selkäosa” (crop), niska ja etuselkä sekä lapa (chuck and blade) ja ”rinta” (brisket), jäädytetty

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Nautaeläinten syötävä maksa, jäädytetty

                  0

                  100

                  0406

                  Juusto ja juustoaine

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Siipikarjan siitosmuniksi tarkoitetut munat, muut kuin kalkkunan ja hanhen munat

                  0

                  120 000 kappaletta

                  1101 00 15

                  Tavallisesta vehnästä ja spelttivehnästä valmistetut jauhot

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Muut eläinten rehussa käytettävät valmisteet

                  2

                  100


Avis juridique important

|

31998D1006(03)

Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 1998, varsinaisten jäsenten nimeämisestä farmasian koulutuksen neuvoa-antavaan komiteaan

Virallinen lehti nro C 306 , 06/10/1998 s. 0004 - 0004

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 24 päivänä syyskuuta 1998,varsinaisten jäsenten nimeämisestä farmasian koulutuksen neuvoa-antavaan komiteaan (98/C 306/04)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon farmasian koulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä syyskuuta 1985 tehdyn neuvoston päätöksen 85/434/ETY (1), ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,sekä katsoo, että23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä (2) Federico PLAZA PINOL nimettiin varsinaiseksi jäseneksi 22 päivänä heinäkuuta 1999 päättyväksi kaudeksi, ja Espanjan hallitus on nimennyt Nieves MARTÍN SOBRINOn Federico PLAZA PINOLin tilalle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään Nieves MARTÍN SOBRINO farmasian koulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiseksi jäseneksi Federico PLAZA PINOLin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 22 päivään heinäkuuta 1999.Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 1998.Neuvoston puolestaJ. FARNLEITNERPuheenjohtaja(1) EYVL L 253, 24.9.1985, s. 43.(2) EYVL C 239, 17.8.1996, s. 5.


Avis juridique important

|

31993D0726

93/726/EY: Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1993, Euroopan yhteisön ja Romanian välisen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevan sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 337 , 31/12/1993 s. 0177 - 0177 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 55 s. 0097  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 55 s. 0097

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 23 päivänä marraskuuta 1993,Euroopan yhteisön ja Romanian välisen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevan sopimuksen tekemisestä (93/726/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisön ja Romanian välinen viinien nimitysten vastavuoroista suojaa ja valvontaa koskevalla sopimuksella mahdollistetaan vilpillisen kilpailun tehokkaampi vastustaminen kaupan alalla, varmistetaan parempi kuluttajansuoja ja edistetään viinikauppaa sopimuspuolten välillä; sen vuoksi mainittu sopimus olisi hyväksyttävä,sopimuksen eräiden määräysten täytäntöönpanon helpottamiseksi komission olisi voitava viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87(1) 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä tarvittavat tekniset mukautukset, jatämä sopimus on tehtävä yhteisön tasolla, koska sen määräykset liittyvät suoraan yhteisen kauppa- ja maatalouspolitiikan, erityisesti viinilainsäädännön sääntelemiin toimenpiteisiin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Romanian sopimus viinien nimitysten vastavuoroisesta suojasta ja valvonnasta ja siihen liittyvä pöytäkirja.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sopimustekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti ja tallettaa hyväksymiskirja yhteisön puolesta.Neuvoston puheenjohtaja tekee sopimuksen 19 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen.3 artikla Sopimuksen 13 artiklan soveltamiseksi komissio voi asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen antaa sopimuksen mukauttamista koskevat tarvittavat säädökset.4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. SMET(1) EYVL N:o L 84, 27.3.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1566/93 (EYVL N:o L 154, 25.6.1993, s. 39).


title: Neuvoston päätös (EU) 2017/665, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2017, alueiden komitean viiden jäsenen ja yhdeksän varajäsenen, joita Romania on ehdottanut, nimeämisestä

text:
               7.4.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 94/40

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/665,
   annettu 3 päivänä huhtikuuta 2017,
   alueiden komitean viiden jäsenen ja yhdeksän varajäsenen, joita Romania on ehdottanut, nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Romanian hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. Ovidiu Iulian PORTARIUC tuli 21 päivänä huhtikuuta 2016 neuvoston päätöksellä (EU) 2016/642 (4) varajäseneksi Robert Sorin NEGOIȚĂn tilalle.

               (2)

               Neljä alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Cristian ADOMNIȚEIn, Ovidiu Ion BRĂILOIUn, Răducu George FILIPESCUn ja Cătălin George MUNTEANUn toimikausien päätyttyä.

               (3)

               Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut sen toimikauden päätyttyä, joksi Victor MORARUa (Mayor of Amara, Ialomița County) ehdotettiin.

               (4)

               Kahdeksan alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Gheorghe CATRINOIUn, Ciprian DOBREn, Alexandru DRĂGANin, Ovidiu Iulian PORTARIUCin, Emil PROȘCANin, Mihai Adrian ȘTEFin, Florin Grigore TECĂUn ja Ion Marcel VELAn toimikausien päätyttyä.

               (5)

               Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Adrian Ovidiu TEBAN on nimetty alueiden komitean jäseneksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           Victor MORARU, President of Ialomița County Council (tehtävän muutos),

                           —

                           Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului,

                     ja

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 3 päivänä huhtikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. GALDES

      (1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Neuvoston päätös (EU) 2016/642, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2016, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Romania on ehdottanut, nimeämisestä (EUVL L 108, 23.4.2016, s. 34).


title: Neuvoston päätös 2013/182/YUTP, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013 , Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP muuttamisesta

text:
                  23.4.2013

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 111/50

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/182/YUTP,
         annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013,
         Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP muuttamisesta
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Neuvosto antoi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP (1).

                     (2)

                     Neuvosto on päätöksen 2011/137/YUTP 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkistanut perusteellisesti kyseisen päätöksen liitteissä II ja IV olevat luettelot henkilöistä ja yhteisöistä sekä todennut, että kyseisessä päätöksessä säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä ei olisi enää sovellettava erääseen henkilöön.

                     (3)

                     Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto antoi 14 päivänä maaliskuuta 2013 päätöslauselman 2095 (2013), jolla muutetaan päätöslauselman 1970 (2011) 9 kohdan a alakohdassa asetettua ja päätöslauselman 2009 (2011) 13 kohdan a alakohdalla edelleen laajennettua aseidenvientikieltoa.

                     (4)

                     Päätös 2011/137/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Muutetaan päätös 2011/137/YUTP seuraavasti:
            Korvataan 2 artikla seuraavasti:

                  ”2 artikla

                     1.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta:

                                 a)

                                 yksinomaan humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden tai sellaisten tarvikkeiden, joita voitaisiin käyttää kansallisiin sortotoimiin, toimitukseen, myyntiin tai siirtoon;

                                 b)

                                 näihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, koulutuksen tai muun avun, henkilöstö mukaan lukien, antamiseen;

                                 c)

                                 näihin tarvikkeisiin liittyvän rahoitustuen antamiseen.

                     2.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta:

                                 a)

                                 aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden toimitukseen, myyntiin tai siirtoon;

                                 b)

                                 näihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, koulutuksen tai muun avun, henkilöstö mukaan lukien, antamiseen;

                                 c)

                                 näihin tarvikkeisiin liittyvän rahoitustuen antamiseen,

                           YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1970 (2011) 24 kohdan nojalla perustetun komitean, jäljempänä ’komitea’, etukäteen hyväksymällä tavalla.

                     3.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta sellaisen suojavaatetuksen, mukaan lukien luodinkestävät liivit ja sotilaskypärät, jota YK:n henkilöstö, unionin tai sen jäsenvaltioiden henkilöstö, tiedotusvälineiden edustajat sekä humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilökunta vievät tilapäisesti Libyaan yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä, toimitukseen, myyntiin tai siirtoon.

                     4.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta yksinomaan Libyan hallitukselle annettavaan turvallisuusapuun tai aseriisunta-apuun tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden toimitukseen, myyntiin tai siirtoon.

                     5.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta sellaisen teknisen avun, koulutuksen, rahoitusavun tai muun avun antamiseen, joka on tarkoitettu yksinomaan Libyan hallitukselle annettavaan turvallisuusapuun tai aseriisunta-apuun.

                     6.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta:

                                 a)

                                 yksinomaan Libyan hallitukselle annettavaan turvallisuusapuun tai aseriisunta-apuun tarkoitettujen aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimitukseen, myyntiin tai siirtoon;

                                 b)

                                 yksinomaan YK:n henkilöstön, tiedotusvälineiden edustajien ja humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivien työntekijöiden ja avustavan henkilökunnan käyttöön tarkoitettujen väliaikaisesti Libyaan tuotujen pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niihin liittyvän materiaalin toimitukseen, myyntiin tai siirtoon,

                           josta on ilmoitettu etukäteen komitealle ja josta komitea ei ole antanut kielteistä päätöstä viiden työpäivän kuluessa ilmoituksesta.”

            2 artikla
            Päätöksen 2011/137/YUTP liitteet II ja IV muutetaan siten kuin tämän päätöksen liitteessä on esitetty.

            3 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tehty Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 2013.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               C. ASHTON

            (1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 53.

            LIITE
            Poistetaan seuraavaa henkilöä koskeva merkitä päätöksen 2011/137/YUTP liitteissä II ja IV olevista luetteloista:
            ASHKAL, Al-Barrani


Avis juridique important

|

31998D0705

98/705/Euratom: Komission päätös, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1998, kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisestä suunnittelutoiminnasta (EDA) tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen sekä Amerikan yhdysvaltain hallituksen välisen yhteistyösopimuksen jatkamisesta yhteisön puolesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1381)

Virallinen lehti nro L 335 , 10/12/1998 s. 0066 - 0066

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä kesäkuuta 1998,kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisestä suunnittelutoiminnasta (EDA) tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen sekä Amerikan yhdysvaltain hallituksen välisen yhteistyösopimuksen jatkamisesta yhteisön puolesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1381) (98/705/Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,sekä katsoo, että22 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa neuvoston päätöksessä (1) hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen välillä tehdyn kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknistä suunnittelutoimintaa (EDA) koskevan yhteistyösopimuksen jatkaminen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Jatketaan yhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen välillä tehtyä kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknistä suunnittelutoimintaa (EDA) koskevaa yhteistyösopimusta.ITER-EDA-sopimuksen voimassaoloa jatkavan sopimusmuutoksen teksti ja ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ovat tämän päätöksen liitteinä (2).2 artikla Valtuutetaan tieteestä, tutkimuksesta ja kehityksestä vastaava komission jäsen tai hänen valtuutettu edustajansa allekirjoittamaan ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskeva sopimusmuutos Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 1998.Komission puolestaÉdith CRESSONKomission jäsen(1) Ks. tämän virallisen lehden sivu 61(2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 62


title: 2014/138/YUTP: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUFOR RCA/2/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014 , osallistujien komitean perustamisesta Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten (EUFOR RCA)

text:
               15.3.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 76/39

      POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUFOR RCA/2/2014,
   annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,
   osallistujien komitean perustamisesta Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten (EUFOR RCA)
   (2014/138/YUTP)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
   ottaa huomioon 10 päivänä helmikuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/73/YUTP Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUFOR RCA) (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 5 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto on päätöksen 2014/73/YUTP 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistujien komitean perustamisesta Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUFOR RCA) varten.

               (2)

               Eurooppa-neuvoston Nizzassa 7, 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2000 ja Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä vahvistettiin järjestelyt, jotka koskevat kolmansien valtioiden osallistumista kriisinhallintaoperaatioihin ja osallistujien komitean perustamista.

               (3)

               Osallistujien komitean olisi oltava foorumi, jossa käsitellään kaikkia EUFOR RCA:n toteuttamiseen liittyviä ongelmia osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa. PTK:n, joka vastaa EUFOR RCA:n poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta, olisi otettava huomioon osallistujien komitean esittämät näkemykset.

               (4)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Näin ollen Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Perustaminen ja tehtävät
   Perustetaan osallistujien komitea Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUFOR RCA) varten. Sen tehtävät vahvistetaan Eurooppa-neuvoston Nizzassa 7, 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2000 ja Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä.
   2 artikla
   Kokoonpano
   1.   Osallistujien komitean jäseniä ovat:

               —

               kaikkien jäsenvaltioiden edustajat,

               —

               niiden EUFOR RCA:han osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat, joiden osallistuminen on merkittävää.

         2.   Myös komission edustaja voi osallistua osallistujien komitean kokouksiin.
   3 artikla
   EU:n operaation komentajan antamat tiedot
   Osallistujien komitea saa tietoja EU:n operaation komentajalta.
   4 artikla
   Puheenjohtaja
   Osallistujien komitean puheenjohtajana toimii unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai hänen edustajansa tiiviissä yhteistyössä Euroopan unionin sotilaskomitean puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa.
   5 artikla
   Kokoukset
   1.   Puheenjohtaja kutsuu osallistujien komitean koolle säännöllisin väliajoin. Olosuhteiden niin vaatiessa kokouksia voidaan kutsua koolle kiireellisesti puheenjohtajan aloitteesta tai jäsenen pyynnöstä.
   2.   Puheenjohtaja jakaa etukäteen esityslistaehdotuksen ja kokousasiakirjat. Puheenjohtaja toimittaa yhteenvedon osallistujien komitean työn tuloksista PTK:lle.
   6 artikla
   Luottamuksellisuus
   1.   Osallistujien komitean kokouksiin ja käsittelyihin sovelletaan neuvoston turvallisuussääntöjä neuvoston päätöksen 2013/488/EU (2) mukaisesti. Erityisesti edellytetään, että osallistujien komitean edustajilla on riittävä henkilöturvallisuusselvitys.
   2.   Osallistujien komitean käsittelyt kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin, jollei osallistujien komitea päätä yksimielisesti toisin.
   7 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2014.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 40, 11.2.2014, s. 59.

      (2)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2009/89/EY: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 2008 , Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta yhteisön puolesta

text:
               4.2.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 34/17

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 4 päivänä joulukuuta 2008,
   Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta yhteisön puolesta
   (2009/89/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, joka hiljattain nimettiin uudelleen Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaksi yleissopimukseksi, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, tehtiin Euroopan yhteisön puolesta neuvoston päätöksillä 77/585/ETY (1) ja 1999/802/EY (2).

               (2)

               Barcelonan yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti sopimuspuolet sitoutuvat edistämään rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa sekä ottamaan huomioon ekologisesti ja maisemallisesti merkityksellisten alueiden suojelu ja luonnonvarojen järkevä käyttö.

               (3)

               Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa 30 päivänä toukokuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (3) ja erityisesti sen V luvussa kannustetaan jäsenvaltioita rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamiseen voimassa olevien yleissopimusten puitteissa naapurimaiden kanssa, mukaan luettuina saman aluemeren alueella sijaitsevat kolmannet maat.

               (4)

               Yhteisö edistää yhdennetyn hallinnan politiikkaa laaja-alaisesti horisontaalisten välineiden avulla, muun muassa ympäristönsuojelun alalla. Siten nämäkin toimet edistävät rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa.

               (5)

               Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito on osa EU:n yhdennettyä meripolitiikkaa Lissabonissa 13. ja 14. joulukuuta 2007 pidetyn Eurooppa-neuvoston vahvistamalla tavalla.

               (6)

               Komissio osallistui 27. marraskuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen nojalla yhteisön puolesta ja jäsenvaltioiden edustajia kuullen Barcelonan yleissopimuksesta järjestettyihin neuvotteluihin, joissa oli tarkoitus laatia Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’ICZM-pöytäkirja’.

               (7)

               Neuvottelujen tuloksena ICZM-pöytäkirjan lopullinen teksti hyväksyttiin 20. tammikuuta 2008 täysivaltaisten edustajien konferenssissa, ja pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten 20 päivään tammikuuta 2009.

               (8)

               Välimeren rannikkoalueiden ympäristöön kohdistuu edelleen suuria paineita, ja rannikoiden luonnonvarojen laatu uhkaa heikentyä. ICZM-pöytäkirjan muodostamissa puitteissa voidaan edistää yhtenäisemmän ja yhdennetymmän lähestymistavan toteuttamista, johon osallistuu myös julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmiä kansalaisyhteiskunta ja taloudelliset toimijat mukaan lukien. Tällainen kokonaisvaltainen lähestymistapa on tarpeen, jotta ongelmia voidaan ratkoa tehokkaammin ja Välimeren rannikkoalueiden kehitys saadaan kestävämmälle pohjalle.

               (9)

               ICZM-pöytäkirja sisältää lukuisia määräyksiä, jotka on pantava täytäntöön hallinnon eri tasoilla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet huomioon ottaen. Samalla kun yhteisö aiheellisesti tukee rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa ottaen huomioon muun muassa sen, että useimmat ympäristöongelmat ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten vastuulla on suunnitella ja toteuttaa tietyt ICZM-pöytäkirjassa yksilöidyt rannikkoalueisiin liittyvät toimenpiteet kuten rakentamiskieltoalueiden määrittely.

               (10)

               On aiheellista, että ICZM-pöytäkirja allekirjoitetaan yhteisön puolesta sillä varauksella, että pöytäkirja tehdään myöhemmin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittaminen sillä varauksella, että pöytäkirja tehdään myöhemmin.
   ICZM-pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen (4).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa pöytäkirja yhteisön puolesta.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1.

      (2)  EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32.

      (3)  EYVL L 148, 6.6.2002, s. 24.

      (4)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 19.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 34/19

         KÄÄNNÖS
   PÖYTÄKIRJA
   rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta Välimeren alueella
   TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN OSAPUOLET, jotka
   OVAT OSAPUOLINA Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 tehdyssä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevassa yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä kesäkuuta 1995,
   HALUAVAT panna täytäntöön mainitun yleissopimuksen 4 artiklan 3 kappaleen e kohdassa ja 5 kappaleessa esitetyt tavoitteet,
   KATSOVAT, että Välimeren rannikkoalueet ovat Välimeren kansojen yhteistä kulttuuri- ja luonnonperintöä ja niitä olisi suojeltava ja käytettävä harkiten tämänhetkisten ja tulevien sukupolvien hyödyksi,
   OVAT HUOLISSAAN ihmisten toimien aiheuttamien paineiden lisääntymisestä Välimeren rannikkoalueilla, koska ne uhkaavat rannikkoalueiden herkkää luontoa, ja haluavat pysäyttää ja kääntää rannikkoalueiden tilan huonontumisen ja vähentää merkittävästi rannikon ekosysteemien biologisen monimuotoisuuden häviämistä,
   OVAT HUOLISSAAN ilmastonmuutoksesta johtuvista rannikkoalueita uhkaavista vaaroista, joihin kuuluu muun muassa merenpinnan nousu, sekä tietoisia siitä, että on tarpeen sopia kestävän kehityksen mukaisista toimenpiteistä, joilla vähennetään luonnonilmiöiden kielteisiä vaikutuksia,
   OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että koska rannikkoalueet ovat korvaamaton ekologinen, taloudellinen ja sosiaalinen voimavara, rannikkoalueiden suunnittelu ja hoito, jolla pyritään suojelemaan rannikkoalueita ja kehittämään niitä kestävällä tavalla, edellyttää koko Välimeren alueen ja sen rantavaltioiden tasolla erityistä yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon maiden keskinäinen erilaisuus ja erityisesti geomorfologisista ominaisuuksista johtuvat saarien erityistarpeet,
   OTTAVAT HUOMIOON Montego Bayssa 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, Ramsarissa 2 päivänä helmikuuta 1971 tehdyn vesilintujen elinympäristönä kansainvälisesti merkittäviä vesiperäisiä maita koskevan yleissopimuksen sekä Rio de Janeirossa 5 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, joiden osapuolia monet Välimeren rantavaltiot ja Euroopan yhteisö ovat,
   HALUAVAT erityisesti tehdä yhteistyötä soveltuvien ja yhdennettyjen suunnitelmien laatimiseksi rannikkovyöhykkeiden hoitoa varten New Yorkissa 9 päivänä toukokuuta 1992 tehdyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen 4 artiklan 1 kappaleen e kohdan mukaisesti,
   HYÖDYNTÄVÄT rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta saatuja kokemuksia sekä eri järjestöjen, myös Euroopan unionin toimielinten, työtä,
   OTTAVAT LÄHTÖKOHDAKSEEN Välimeren kestävän kehityksen toimikunnan suositukset ja työn sekä osapuolten Tunisissa vuonna 1997, Monacossa vuonna 2001, Cataniassa vuonna 2003 ja Portorozissa vuonna 2005 pidettyjen kokousten suositukset ja Portorozissa vuonna 2005 hyväksytyn Välimeren kestävän kehityksen strategian,
   OVAT PÄÄTTÄNEET vahvistaa Välimeren alueen tasolla rantavaltioiden ponnisteluja rannikkoalueiden yhdennetyn hoidon ja käytön varmistamiseksi,
   OVAT PÄÄTTÄNEET edistää kansallisia, alueellisia ja paikallisia aloitteita koordinoitujen edistämistoimien, yhteistyön ja asiaan liittyvien eri tahojen kanssa luotavien kumppanuuksien avulla, jotta voitaisiin parantaa rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon hallintoa,
   HALUAVAT varmistaa, että yleissopimusta ja sen pöytäkirjoja sovelletaan johdonmukaisesti rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon osalta,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   OSA
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Yleiset velvollisuudet
   Osapuolet luovat Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen mukaisesti yhteiset puitteet Välimeren rannikkoalueiden yhdennetylle käytölle ja hoidolle ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet alueellisen yhteistyön vahvistamiseksi tätä varten.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tätä pöytäkirjaa sovellettaessa tarkoitetaan:

               a)

               ’osapuolilla’ tämän pöytäkirjan osapuolia;

               b)

               ’yleissopimuksella’ Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 tehtyä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaa yleissopimusta sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä kesäkuuta 1995;

               c)

               ’järjestöllä’ yleissopimuksen 17 artiklassa tarkoitettua toimielintä;

               d)

               ’keskuksella’ PAP-ohjelman (Priority Actions Programme) RAC-keskusta (Regional Activity Centre);

               e)

               ’rannikkoalueella’ rantaviivan molemmin puolin sijaitsevaa geomorfologista aluetta, jolla meri- ja maa-alueiden välinen vuorovaikutus ilmenee monimutkaisina ekologisina ja luonnonvarojen järjestelminä; nämä järjestelmät koostuvat bioottisista ja abioottisista osista, jotka esiintyvät rinnakkain ja ovat vuorovaikutuksessa ihmisyhteisöjen ja sosioekonomisten toimintojen kanssa;

               f)

               ’rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja hoidolla’ rannikkoalueiden kestävän hoidon ja käytön dynaamista prosessia, jossa otetaan huomioon samanaikaisesti rannikon ekosysteemien ja maisemien herkkyys, toimintojen ja käyttötapojen moninaisuus ja niiden välinen vuorovaikutus, tiettyjen toimintojen ja käyttötapojen yhteydet mereen sekä niiden vaikutus sekä meri- että maa-alueisiin.

         3 artikla
   Maantieteellinen kattavuus
   1.   Pöytäkirjaa sovelletaan Välimeren alueeseen sellaisena kuin se on määritelty yleissopimuksen 1 artiklassa. Aluetta rajaavat myös:

               a)

               merellä kulkeva rannikkoalueen raja, joka on osapuolten aluevesien ulkoraja; sekä

               b)

               maalla kulkeva rannikkoalueen raja, joka on osapuolten määrittämien toimivaltaisten rannikkoyksikköjen raja.

         2.   Jos jokin osapuoli määrittää suvereniteettinsa rajoissa rajat, jotka eroavat tämän artiklan 1 kappaleessa esitetyistä rajoista, sen on toimitettava tästä ilmoitus pöytäkirjan tallettajalle sen tallettaessa ratifiointi-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa tai minä myöhempänä ajankohtana hyvänsä siinä tapauksessa, että:

               a)

               merellä kulkeva raja on lähempänä rantaa kuin aluevesien ulkoraja;

               b)

               maalla kulkeva raja määritetään joko kauemmaksi tai lähemmäksi kuin edellä määritetyt rannikkoyksikköjen alueen rajat, jotta voidaan muun muassa soveltaa ekosysteemilähestymistapaa sekä taloudellisia ja sosiaalisia kriteereitä ja ottaa huomioon geomorfologisista ominaisuuksista johtuvat saarien erityistarpeet ja ilmastonmuutoksen negatiiviset vaikutukset.

         3.   Kukin osapuoli ottaa käyttöön tai edistää asianmukaisella institutionaalisella tasolla riittäviä toimenpiteitä, joilla tiedotetaan tämän pöytäkirjan maantieteellisestä kattavuudesta väestölle ja kaikille toimijoille, joita asia koskee.
   4 artikla
   Oikeuksien varaaminen
   1.   Mitkään tämän pöytäkirjan määräykset tai sen perusteella annetut säädökset eivät vaikuta osapuolten oikeuksiin tai jo esittämiin tai tuleviin vaatimuksiin taikka oikeudellisiin näkemyksiin, jotka liittyvät merioikeuteen, erityisesti merialueiden luonteeseen ja laajuuteen, vierekkäisiä tai vastakkaisia rannikoita omaavien valtioiden välisten merirajojen määrittämiseen, kansainväliseen merenkulkuun käytettäviä salmia koskeviin kulkuoikeuksiin ja -sääntöihin ja viattoman kauttakulun oikeuteen aluemerillä taikka rantavaltion, lippuvaltion tai satamavaltion toimivallan luonteeseen tai laajuuteen.
   2.   Mitkään tämän pöytäkirjan perusteella toteutetut toimet tai toimenpiteet eivät muodosta perusteita esittää, myöntää tai kieltää vaadetta, joka liittyy kansalliseen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.
   3.   Tämän pöytäkirjan määräykset eivät vaikuta muissa voimassa olevissa tai tulevissa kansallisissa tai kansainvälisissä asiakirjoissa tai ohjelmissa annettuihin tiukempiin määräyksiin, jotka koskevat rannikkoalueiden suojelua tai hoitoa.
   4.   Tämän pöytäkirjan määräykset eivät vaikuta kansallisiin turvallisuus- ja puolustustoimiin ja -resursseihin; osapuolet sopivat kuitenkin, että kyseiset toimet ja resurssit olisi luotava ja niitä olisi harjoitettava tämän pöytäkirjan mukaisesti, mikäli se on kohtuullista ja käytännössä mahdollista.
   5 artikla
   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon tavoitteet
   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon tavoitteena on:

               a)

               tukea rannikkoalueiden kestävää kehitystä suunnittelemalla toimet järkevästi niin, että ympäristö ja maisemat otetaan huomioon yhdessä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurillisen kehityksen kanssa;

               b)

               säilyttää rannikkoalueet tämänhetkisten ja tulevien sukupolvien hyödyksi;

               c)

               varmistaa luonnonvarojen, erityisesti veden, kestävä käyttö;

               d)

               varmistaa rannikon ekosysteemien, maisemien ja geomorfologian yhtenäisyyden säilyttäminen;

               e)

               ehkäistä ja/tai vähentää luonnon tai ihmisten toiminnan aiheuttamien luonnonuhkien, erityisesti ilmastonmuutoksen, vaikutuksia;

               f)

               saavuttaa johdonmukaisuus julkisten ja yksityisten aloitteiden välillä sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten rannikkoalueiden käyttöön vaikuttavien päätösten välillä.

         6 artikla
   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon yleiset periaatteet
   Osapuolet noudattavat tämän pöytäkirjan täytäntöönpanossa seuraavia rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon periaatteita:

               a)

               Otetaan erityisesti huomioon vuorovesialueen biologinen rikkaus ja luonnollinen dynamiikka ja toiminta sekä kokonaisuuden muodostavien meri- ja maa-alueiden välinen täydentävyys ja keskinäinen riippuvuus.

               b)

               Otetaan yhdennetyllä tavalla huomioon kaikki hydrologisiin, geomorfologisiin, ilmastollisiin, ekologisiin, sosiotaloudellisiin ja kulttuurillisiin järjestelmiin liittyvät tekijät, jotta ei ylitettäisi rannikkoalueen kantokykyä ja estettäisiin luonnonkatastrofien ja rakentamisen kielteiset vaikutukset.

               c)

               Sovelletaan rannikon suunnitteluun ja hoitoon ekosysteemilähestymistapaa rannikkoalueiden kestävän kehityksen varmistamiseksi.

               d)

               Varmistetaan asianmukainen hallinto siten, että paikallisväestö ja ne kansalaisyhteiskunnan toimijat, joita rannikkoalueisiin liittyvät asiat koskevat, voivat riittävällä tavalla ja hyvissä ajoin osallistua avoimeen päätöksentekoprosessiin.

               e)

               Varmistetaan eri alat kattava institutionaalinen koordinaatio rannikkoalueista huolehtivien hallinnollisten yksiköiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välillä.

               f)

               Varmistetaan, että laaditaan maankäytön strategioita, yhdyskuntasuunnittelua ja sosioekonomisia toimia koskevia suunnitelmia ja ohjelmia sekä muita asiaan liittyviä alakohtaisia politiikkoja.

               g)

               Otetaan huomioon rannikkoalueiden toimien runsaus ja monipuolisuus ja asetetaan tarvittaessa tärkeysjärjestyksessä etusijalle julkiset palvelut ja toimet, joiden käyttö ja sijainti edellyttävät meren välitöntä läheisyyttä.

               h)

               Varmistetaan, että koko rannikkoaluetta käytetään tasapainoisesti ja että vältetään tarpeetonta keskittymistä ja asutuksen leviämistä.

               i)

               Tehdään alustavat arviot ihmisten eri toimiin ja infrastruktuuriin liittyvistä riskeistä, jotta voitaisiin ehkäistä ja vähentää niiden negatiivisia vaikutuksia rannikkoalueisiin.

               j)

               Estetään rannikkoympäristön vahingoittuminen ja, mikäli sitä kuitenkin tapahtuu, huolehditaan asianmukaisesta ennallistamisesta.

         7 artikla
   Koordinointi
   1.   Rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa varten osapuolet:

               a)

               varmistavat institutionaalisen koordinaation, tarvittaessa sopivien elinten tai mekanismien avulla, jotta vältetään yhteen alaan rajoittuvia lähestymistapoja ja tuetaan kattavia lähestymistapoja;

               b)

               järjestävät asianmukaisen koordinaation rannikkoalueiden meri- ja maa-alueista vastaavien, eri hallintoyksiköissä toimivien toimivaltaisten viranomaisten välillä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

               c)

               järjestävät kansallisten viranomaisten ja alueellisten ja paikallisten elinten välillä tiiviin koordinaation, joka kattaa rannikkoalueita koskevat strategiat, suunnitelmat ja ohjelmat sekä toiminnoille myönnettävät erilaiset luvat; koordinaatio voidaan toteuttaa yhteisten neuvoa-antavien elinten tai yhteisten päätöksentekoprosessien avulla.

         2.   Toimivaltaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten rannikkoviranomaisten on, sikäli kun se on käytännössä mahdollista, työskenneltävä yhdessä rannikkoalueita koskevien strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vahvistamiseksi.
   II   OSA
   RANNIKKOALUEIDEN YHDENNETYN KÄYTÖN JA HOIDON OSAT
   8 artikla
   Rannikkoalueiden suojelu ja kestävä käyttö
   1.   Osapuolet pyrkivät tämän pöytäkirjan 5 ja 6 artiklassa määritettyjen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti varmistamaan rannikkoalueiden kestävän käytön ja hoidon, jotta voidaan suojella rannikon luontotyyppejä, maisemia, luonnonvaroja ja ekosysteemeitä kansainvälisten ja alueellisten oikeudellisten asiakirjojen mukaisesti.
   2.   Tätä varten osapuolet:

               a)

               määrittävät rannikkoalueille korkeimmasta talvivesirajasta alkaen vyöhykkeen, jolla ei sallita rakentamista. Kun otetaan huomioon muun muassa alueet, joihin ilmastonmuutos ja luonnonuhkat suoraan ja kielteisesti vaikuttavat, tämän vyöhykkeen on oltava vähintään 100 metriä leveä, ellei jäljempänä olevasta b kohdasta muuta johdu. Tätä leveyttä koskevia tiukempia kansallisia toimenpiteitä sovelletaan edelleen.

               b)

               voivat mukauttaa tavalla, joka on johdonmukainen tämän pöytäkirjan tavoitteiden ja periaatteiden kanssa, edellä mainittuja määräyksiä:

                           1)

                           yleistä etua koskevissa hankkeissa;

                           2)

                           alueilla, joilla vallitsee erityisiä maantieteellisiä tai muita paikallisia rajoituksia, jotka liittyvät erityisesti väestötiheyteen tai sosiaalisiin tarpeisiin ja joiden osalta kansallisissa säädöksissä säädetään yksittäisistä asunnoista, taajamista ja kehittämisestä;

               c)

               ilmoittavat järjestölle kansallisista säädöksistään, joihin edellä mainitut mukautukset perustuvat.

         3.   Osapuolet pyrkivät myös varmistamaan, että niiden kansalliset säädökset sisältävät rannikkoalueiden kestävää kehitystä koskevat vaatimukset. Näissä vaatimuksissa otetaan huomioon erityiset paikalliset olosuhteet ja muun muassa:

               a)

               määritetään suojelualueiden ulkopuolisille alueille avoimia alueita, joilla rakentamista ja muita toimintoja rajoitetaan tai tarvittaessa kielletään;

               b)

               rajoitetaan kaupunkirakentamisen lineaarista laajenemista ja uuden liikenneinfrastruktuurin luomista rannikolla;

               c)

               varmistetaan, että ympäristönäkökohdat sisällytetään yleisten merialueiden hoitoa ja käyttöä koskeviin sääntöihin;

               d)

               varmistetaan yleisön vapaa pääsy merelle ja rannalle;

               e)

               rajoitetaan maa-ajoneuvojen liikkumista ja pysäköimistä sekä merialusten liikkumista ja ankkurointia herkillä luonnonalueilla maalla tai merellä, kuten hiekkarannoilla ja dyyneillä, ja tarvittaessa kielletään tällainen liikkuminen ja pysäköiminen tai ankkurointi.

         9 artikla
   Taloudellinen toiminta
   1.   Osapuolet, jotka noudattavat tämän pöytäkirjan 5 ja 6 artiklassa esitettyjä tavoitteita ja periaatteita ja ottavat huomioon Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen asiaa koskevat määräykset:

               a)

               kiinnittävät erityistä huomiota taloudellisiin toimintoihin, jotka edellyttävät meren välitöntä läheisyyttä;

               b)

               varmistavat, että taloudellisissa toiminnoissa käytetään mahdollisimman vähän luonnonvaroja ja otetaan huomioon tulevien sukupolvien tarpeet;

               c)

               varmistavat yhdennetyn vesivarojen hoidon ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavan jätehuollon;

               d)

               varmistavat, että rannikon ja merenkulun talous mukautetaan rannikkoalueiden herkkään luonteeseen ja että meren luonnonvaroja suojellaan pilaantumiselta;

               e)

               määrittävät taloudellisten toimintojen kehitykselle indikaattorit, jotta varmistetaan rannikkoalueiden kestävä käyttö ja vähennetään paineita, jotka ylittävät rannikkoalueiden kantokyvyn;

               f)

               edistetään hyvien käytäntöjen ohjeiden käyttöä viranomaisten, taloudellisten toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen keskuudessa.

         2.   Lisäksi osapuolet sopivat seuraavien taloudellisten toimintojen osalta seuraavaa:

               a)

               Maatalous ja teollisuus
               osapuolet varmistavat, että maatalous- ja teollisuustoiminnot sijoitetaan ja niitä harjoitetaan niin, että voidaan taata ympäristön suojelun korkea taso ja suojella ekosysteemeitä ja maisemia sekä estää meren, vesistöjen, ilman ja maaperän pilaantuminen;

               b)

               Kalastus

                           i)

                           osapuolet ottavat huomioon tarpeen suojella kalastusalueita rakennushankkeissa;

                           ii)

                           osapuolet varmistavat, että kalastuskäytännöt ovat yhteensopivia meren luonnonvarojen kestävän käytön kanssa;

               c)

               Vesiviljely

                           i)

                           osapuolet ottavat huomioon tarpeen suojella vesiviljelyä ja simpukkavesiä rakentamishankkeissa;

                           ii)

                           osapuolet sääntelevät vesiviljelyä valvomalla tuotantopanosten käyttöä ja jätteenkäsittelyä;

               d)

               Matkailu, urheilu ja virkistyskäyttö

                           i)

                           osapuolet edistävät kestävää rannikkomatkailua, jossa suojellaan rannikon ekosysteemeitä, luonnonvaroja, kulttuuriperintöä ja maisemia;

                           ii)

                           osapuolet edistävät rannikkomatkailun erityismuotoja, kuten kulttuuri-, maaseutu- ja ekomatkailua, siten, että samalla kunnioitetaan paikallisväestön perinteitä;

                           iii)

                           osapuolet sääntelevät ja tarvittaessa kieltävät urheilu- ja virkistystoimintoja, joihin kuuluu esimerkiksi kalastus ja simpukoiden korjuu virkistystarkoituksessa;

               e)

               Erityisten luonnonvarojen käyttö

                           i)

                           osapuolet vaativat ennakkolupaa mineraalien etsimiseen ja hyödyntämiseen, myös meriveden käyttöön suolanpoistolaitoksissa ja kivien hyödyntämiseen;

                           ii)

                           osapuolet sääntelevät hiekanottoa, myös hiekanottoa merenpohjasta ja jokien sedimentistä, tai kieltävät sen, jos se todennäköisesti vaikuttaa haitallisesti rannikon ekosysteemien tasapainoon;

                           iii)

                           osapuolet seuraavat rannikon pohjavesivarastoja ja makean ja meriveden välistä dynaamista vuorovaikutus- tai välimaastoa, johon maanalaisen veden hankinta tai luonnonympäristöön kohdistuvat päästöt voivat vaikuttaa haitallisesti.

               f)

               Infrastruktuurit, energialaitokset, satamat ja vesirakennustyöt ja -rakenteet
               osapuolet vaativat lupaa kyseisiä infrastruktuureita, laitoksia, töitä ja rakenteita varten, jotta niiden negatiiviset vaikutukset rannikon ekosysteemeihin, maisemiin ja geomorfologiaan minimoidaan tai tarvittaessa niitä kompensoidaan muilla kuin rahoitukseen liittyvillä toimenpiteillä;

               g)

               Merenkulkualan toiminnot
               osapuolet harjoittavat merenkulkualan toimintoja siten, että varmistetaan rannikon ekosysteemien säilyttäminen asiaa koskeviin kansainvälisin sopimuksiin sisältyvien sääntöjen, normien ja menettelyjen mukaisesti.

         10 artikla
   Erityiset rannikkoekosysteemit
   Osapuolet toteuttavat toimenpiteitä suojellakseen tiettyjen rannikon erityisten ekosysteemien ominaisuuksia seuraavasti:

               1.

               Kosteikot ja suistoalueet
               Sen lisäksi, että perustetaan suojelualueita, osapuolet pyrkivät estämään kosteikkojen ja suistoalueiden häviämisen:

                           a)

                           ottamalla huomioon kansalliset rannikkostrategiat ja rannikkoja koskevat suunnitelmat ja ohjelmat sekä lupia myöntäessään kosteikkojen ja suistoalueiden ympäristöllisen, taloudellisen ja sosiaalisen tehtävän;

                           b)

                           toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet sellaisten toimien sääntelemiseksi ja tarvittaessa kieltämiseksi, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia kosteikkoihin ja suistoalueisiin;

                           c)

                           ennallistamalla mahdollisuuksien mukaan sellaiset rannikkojen kosteikot, joiden tila on huonontunut, siten että voidaan aktivoida uudelleen niiden positiivinen rooli ympäristöprosesseissa.

               2.

               Merien luontotyypit
               Osapuolet tunnustavat, että on tarpeen suojella merialueita, joilla esiintyy suojeluarvoltaan merkittäviä luontotyyppejä ja lajeja, riippumatta siitä, onko alueet luokiteltu suojelualueiksi, ja tästä syystä ne

                           a)

                           toteuttavat toimenpiteitä, joilla varmistetaan lainsäädännön sekä meri- ja rannikkoalueiden suunnittelun ja hoidon avulla erityisesti niiden alueiden suojelu ja säilyttäminen, joilla on suojeluarvoltaan merkittäviä luontotyyppejä ja lajeja;

                           b)

                           sitoutuvat edistämään alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä, joka tähtää merien luontotyyppien suojelua koskevien yhteisten ohjelmien toteuttamiseen.

               3.

               Rannikkojen metsät
               Osapuolet toteuttavat toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on säilyttää tai kehittää rannikkojen metsiä, erityisesti silloin, kun metsät sijaitsevat erityisten suojelualueiden ulkopuolella.

               4.

               Dyynit
               Osapuolet sitoutuvat säilyttämään ja mikäli mahdollista ennallistamaan dyynejä ja hiekkasärkkiä.

         11 artikla
   Rannikkomaisemat
   1.   Osapuolet tunnustavat rannikkojen maisemien erityisen esteettisen, luonto- ja kulttuuriarvon riippumatta siitä, onko alueet luokiteltu suojelualueiksi, ja ne toteuttavat toimenpiteitä, joilla varmistetaan rannikkomaisemien suojelu lainsäädännön, suunnittelun ja hoidon avulla.
   2.   Osapuolet sitoutuvat edistämään alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä maaseudun suojelun alalla ja erityisesti toteuttamaan, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, yhteisiä toimia, joilla suojellaan valtioiden rajojen yli ulottuvia rannikkomaisemia.
   12 artikla
   Saaret
   Osapuolet sitoutuvat suojelemaan erityisesti saaria, myös pieniä saaria, ja tätä varten ne:

               a)

               edistävät ympäristöystävällisiä toimia kyseisillä alueilla ja toteuttavat erityisiä toimia sen varmistamiseksi, että asukkaat voivat osallistua rannikkoekosysteemien suojeluun paikallisten tapojen ja tietämyksen mukaisesti;

               b)

               ottavat huomioon saariympäristön erityisominaisuudet ja sen, että on tarpeen varmistaa saarien välinen vuorovaikutus kansallisissa rannikkostrategioissa ja rannikkoja koskevissa suunnitelmissa ja ohjelmissa sekä hallintovälineissä, erityisesti liikenteen, matkailun, kalastuksen, jätehuollon ja vesihuollon osalta.

         13 artikla
   Kulttuuriperintö
   1.   Osapuolet toteuttavat erikseen tai yhteisesti kaikki sopivat toimenpiteet, joilla pyritään sovellettavien kansallisten säädösten ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti säilyttämään ja suojelemaan rannikkoalueiden kulttuuriperintöä, erityisesti arkeologista ja historiallista perintöä, vedenalainen kulttuuriperintö mukaan luettuna.
   2.   Osapuolet varmistavat, että rannikkoalueiden kulttuuriperinnön suojelussa pidetään ensisijaisena vaihtoehtona paikan päällä tapahtuvaa suojelua ennen muita mahdollisia kyseiseen perintöön kohdistuvia toimia.
   3.   Osapuolet varmistavat erityisesti, että rannikkoalueiden vedenalaisen kulttuuriperinnön osia, jotka siirretään muualle niiden vesiympäristöstä, säilytetään ja hoidetaan siten, että turvataan niiden pitkäaikainen säilytys, ja että niillä ei käydä kauppaa eikä niitä myydä, osteta tai vaihdeta kaupallisina tuotteina.
   14 artikla
   Osallistuminen
   1.   Jotta varmistettaisiin tehokas hallinto kaiken rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon osalta, osapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että eri sidosryhmät osallistuvat asianmukaisesti rannikko- ja meristrategioiden, -suunnitelmien ja -ohjelmien sekä hankkeiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä erilaisten lupien myöntämiseen. Näitä sidosryhmiä ovat muun muassa:

               —

               alueelliset yhteisöt ja julkiset yksiköt, joita asia koskee,

               —

               taloudelliset toimijat,

               —

               kansalaisjärjestöt,

               —

               sosiaaliset toimijat,

               —

               yleisö, jota asia koskee.

         Osallistumisen muotona ovat muun muassa neuvoa-antavat elimet, tutkimukset tai julkiset kuulemiset ja mahdollisesti myös kumppanuudet.
   2.   Edellä mainitun osallistumisen varmistamiseksi osapuolten on toimitettava tietoja hyvissä ajoin ja asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla.
   3.   Kaikilla niillä sidosryhmillä, jotka haluavat riitauttaa sellaisen päätöksen, toimen tai laiminlyönnin, johon sovelletaan osapuolten laatimia määräyksiä osallistumisesta rannikkoalueita koskeviin suunnitelmiin, ohjelmiin tai hankkeisiin, olisi oltava käytettävissään välitys- tai sovittelumenettelyjä tai mahdollisuus hakea muutosta hallinto- tai tuomioistuinmenettelyssä.
   15 artikla
   Valistus, koulutus ja tutkimus
   1.   Osapuolet sitoutuvat toteuttamaan kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia valistustoimia sekä laatimaan asiaa koskevia koulutusohjelmia ja koulutusta sekä tiedottamaan yleisölle.
   2.   Osapuolet järjestävät suoraan, monenkeskisesti tai kahdenkeskisesti taikka järjestön, keskuksen taikka alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen välityksellä rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia koulutusohjelmia, koulutusta ja yleisön valistustoimia, joilla pyritään varmistamaan rannikkoalueiden kestävä kehitys.
   3.   Osapuolet varmistavat, että tehdään tieteidenvälisen tutkimusta, joka koskee rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa sekä toimien välistä vuorovaikutusta ja niiden vaikutuksia rannikkoalueisiin. Tätä varten osapuolten on perustettava tai tuettava asiaan erikoistuneita tutkimuskeskuksia. Tutkimuksella pyritään erityisesti parantamaan tietämystä rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta, vaikuttamaan osaltaan yleisötiedotukseen sekä helpottamaan yleistä ja yksityistä päätöksentekoa.
   III   OSA
   RANNIKKOALUEIDEN YHDENNETYN KÄYTÖN JA HOIDON VÄLINEET
   16 artikla
   Seuranta- ja havainnointimekanismit ja -verkot
   1.   Osapuolet käyttävät ja lujittavat olemassa olevia asianmukaisia seuranta- ja havainnointimekanismeja tai luotava tarvittaessa uusia. Ne myös laativat ja päivittävät säännöllisesti rannikkoalueita koskevia kansallisia selvityksiä, joiden olisi sisällettävä siinä määrin kuin mahdollista tietoa resursseista ja toimista sekä laitoksista, lainsäädännöstä ja suunnittelusta, jotka voivat vaikuttaa rannikkoalueisiin.
   2.   Jotta voitaisiin edistää tieteellisen kokemuksen, tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa, osapuolet osallistuvat sopivalla hallinnollisella ja tieteellisellä tasolla Välimeren rannikkoalueen verkostoon yhteistyössä järjestön kanssa.
   3.   Jotta voitaisiin helpottaa rannikkoalueiden tilan ja kehityksen säännöllistä havainnointia, osapuolet sopivat siitä, missä muodossa ja millä tavoin kerätään tiedot kansallisia selvityksiä varten.
   4.   Osapuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuranta- ja havainnointimekanismeista ja -verkoista saadut tiedot saatetaan yleisön saataville.
   17 artikla
   Välimeren strategia rannikkoalueiden yhdennettyä hoitoa ja käyttöä varten
   Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä rannikkoalueiden kestävän kehityksen ja yhdennetyn käytön ja hoidon edistämiseksi ja ottavat tällöin huomioon Välimeren kestävän kehityksen strategian ja täydentävät sitä tarvittaessa. Tätä varten osapuolet määrittävät keskuksen avustamana Välimeren alueen rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa varten yhteisen alueellisen toimintakehyksen, joka pannaan täytäntöön asianmukaisilla alueellisilla toimintasuunnitelmilla ja muilla toiminnallisilla välineillä sekä osapuolten kansallisilla strategioilla.
   18 artikla
   Kansalliset rannikkostrategiat sekä rannikkoa koskevat suunnitelmat ja ohjelmat
   1.   Kunkin osapuolen on laadittava rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon kansallinen strategia sekä rannikkoja koskevat täytäntöönpanosuunnitelmat ja -ohjelmat tai edelleen vahvistettava niitä ja varmistettava tällöin, että strategia, suunnitelmat ja ohjelmat ovat yhteisen alueellisen toimintakehyksen mukaisia ja vastaavat tässä pöytäkirjassa esitettyjä yhdennetyn käytön ja hoidon tavoitteita ja periaatteita; osapuolten on tiedotettava järjestölle kyseistä strategiaa varten luodusta koordinointimekanismista.
   2.   Kansallisessa strategiassa, joka perustuu tämänhetkisen tilanteen analyysiin, on asetettava tavoitteet, määritettävä ensisijaiset tavoitteet ja niiden perusteet, tunnistettava hoitoa edellyttävät rannikkoekosysteemit sekä kaikki asiaan liittyvät toimijat ja prosessit, lueteltava toteutettavat toimenpiteet, niiden kustannukset ja institutionaaliset välineet ja käytettävissä olevat oikeudelliset ja rahoitukselliset keinot sekä asetettava täytäntöönpanon aikataulu.
   3.   Rannikkoja koskevissa suunnitelmissa ja ohjelmissa, jotka voivat olla erillisiä tai sisältyä muihin suunnitelmiin, määritetään kansallisen strategian suuntaukset, ja niillä pannaan strategia täytäntöön asianmukaisella alueellisella tasolla; strategiassa on määritettävä muun muassa ja tarpeen mukaan rannikkoalueiden meri- ja maaosien kantokyky sekä käyttöoikeuksia ja käyttöä koskevat edellytykset.
   4.   Osapuolet määrittävät asianmukaiset indikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevien strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien tehokkuutta sekä pöytäkirjan täytäntöönpanon edistymistä.
   19 artikla
   Ympäristöarviointi
   1.   Koska rannikkoalueet ovat erityisen haavoittuvia, osapuolet huolehtivat siitä, että tehtäessä ympäristövaikutusten arviota ja siihen liittyviä tutkimuksia sellaisista julkisista ja yksityisistä hankkeista, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia rannikkoalueisiin ja erityisesti niiden ekosysteemeihin, otetaan huomioon tämän ympäristön erityinen herkkyys ja rannikkoalueiden meri- ja maaosien välinen vuorovaikutus.
   2.   Samojen perusteiden mukaisesti osapuolet laativat tarvittaessa strategisen ympäristövaikutusten arvioinnin suunnitelmista ja ohjelmista, jotka vaikuttavat rannikkoalueisiin.
   3.   Ympäristövaikutusten arvioinnissa olisi otettava huomioon rannikkoalueisiin kohdistuvat yhteisvaikutukset kiinnittäen riittävästi huomiota muun muassa alueiden kantokykyyn.
   20 artikla
   Maankäyttöpolitiikka
   1.   Jotta voidaan edistää rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa, vähentää taloudellisia paineita, säilyttää avoimia alueita ja turvata yleisön pääsy merelle ja rannoille, osapuolet vahvistavat asianmukaisia maankäyttöpolitiikan välineitä ja -toimenpiteitä, joihin kuuluu myös suunnitteluprosessi.
   2.   Tätä varten ja rannikkoalueiden julkisessa ja yksityisessä omistuksessa olevien maa-alueiden kestävän hoidon varmistamiseksi osapuolet voivat muun muassa luoda järjestelmiä, joilla maata hankitaan, luovutetaan, lahjoitetaan tai siirretään yleiseksi alueeksi ja joilla perustetaan kiinteistöille rasitteita.
   21 artikla
   Taloudelliset, rahoitukselliset ja verotukselliset välineet
   Kansallisten rannikkostrategioiden ja rannikkoja koskevien suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanemiseksi osapuolet voivat toteuttaa asianmukaisia toimia, joilla otetaan käyttöön taloudellisia, rahoituksellisia ja/tai verotuksellisia välineitä, joilla pyritään tukemaan rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia paikallisia, alueellisia ja kansallisia aloitteita.
   IV   OSA
   RANNIKKOALUEISIIN VAIKUTTAVAT RISKIT
   22 artikla
   Luonnonuhat
   Rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevien kansallisten strategioiden yhteydessä osapuolten on laadittava politiikkoja luonnonuhkien torjumiseksi. Tätä varten osapuolet tekevät arvioita rannikkoalueiden herkkyydestä ja uhkista ja toteuttavat torjuntaan, hillintään ja sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä, joilla tartutaan luonnonuhkien, erityisesti ilmastonmuutoksen, vaikutuksiin.
   23 artikla
   Rannikon eroosio
   1.   Osapuolet, jotka noudattavat tämän pöytäkirjan 5 ja 6 artiklassa esitettyjä tavoitteita ja periaatteita, pyrkivät torjumaan ja hillitsemään rannikon eroosion negatiivisia vaikutuksia aiempaa tehokkaammin ja sitoutuvat tätä varten toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla säilytetään tai palautetaan rannikkojen luonnollinen kyky sopeutua muutoksiin, muun muassa niihin, jotka johtuvat merenpinnan noususta.
   2.   Kun osapuolet harkitsevat uusia toimia ja rakennustöitä rannikkoalueilla, mukaan luettuina merenkulun rakenteet sekä eroosion ja tulvien torjumiseksi tarkoitetut rannikoiden rakenteet, ne kiinnittävät erityistä huomiota siihen, onko niillä negatiivisia vaikutuksia rannikon eroosioon ja aiheutuuko tästä mahdollisesti suoria tai välillisiä kustannuksia. Olemassa olevien toimien ja rakenteiden osalta osapuolten olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla minimoidaan niiden vaikutukset rannikon eroosioon.
   3.   Osapuolet pyrkivät ennakoimaan rannikon eroosion vaikutukset toimintojen yhdennetyn hallinnon avulla, mukaan luettuna erityistoimenpiteet rannikkojen sedimenttejä ja rannikkojen rakenteita varten.
   4.   Osapuolet sitoutuvat jakamaan tieteellistä tietoa, joka voi parantaa tietämystä rannikkojen eroosion tilasta, kehityksestä ja vaikutuksista.
   24 artikla
   Toimet luonnonkatastrofeissa
   1.   Osapuolet sitoutuvat edistämään kansainvälistä yhteistyötä, jonka avulla voidaan toimia luonnonkatastrofien sattuessa, ja toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, joiden avulla voidaan reagoida luonnonkatastrofien vaikutuksiin pikaisesti.
   2.   Osapuolet sitoutuvat koordinoimaan käytettävissään olevien havainto-, varoitus- ja viestintälaitteiden käyttöä hyödyntäen olemassa olevia mekanismeja ja aloitteita sen varmistamiseksi, että tietoa suurista luonnonkatastrofeista voidaan välittää mahdollisimman nopeasti. Osapuolet ilmoittavat järjestölle, mitkä kansalliset viranomaiset ovat toimivaltaisia antamaan ja vastaanottamaan kyseistä tietoa kansainvälisten järjestelmien puitteissa.
   3.   Osapuolet sitoutuvat edistämään keskinäistä yhteistyötä sekä yhteistyötä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja muiden toimivaltaisten järjestöjen välillä, jotta voidaan järjestää kiireellisesti humanitaarista apua vastauksena Välimeren rannikkoalueisiin vaikuttavien luonnonkatastrofien sattuessa.
   V   OSA
   KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ
   25 artikla
   Koulutus ja tutkimus
   1.   Osapuolet sitoutuvat tekemään suoraan toistensa kanssa tai järjestön taikka toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen välityksellä yhteistyötä, joka liittyy tieteellisen, teknisen ja hallinnollisen henkilöstön koulutukseen rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alalla; tarkoituksena on erityisesti

               a)

               identifioida ja vahvistaa valmiuksia;

               b)

               kehittää tieteellistä ja teknistä tutkimusta;

               c)

               edistää rannikkoalueiden yhdennettyyn käyttöön ja hoitoon erikoistuneiden keskusten toimintaa;

               d)

               edistää paikallisten ammattilaisten koulutusohjelmien järjestämistä.

         2.   Osapuolet sitoutuvat edistämään suoraan toistensa kanssa tai järjestön taikka toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen välityksellä rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaa tieteellistä ja teknistä tutkimusta, erityisesti vaihtamalla tieteellistä ja teknistä tietoa ja koordinoimalla tutkimusohjelmia, joissa käsitellään yhteisesti kiinnostavia aiheita.
   26 artikla
   Tieteellinen ja tekninen apu
   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon varmistamiseksi osapuolet sitoutuvat tekemään suoraan keskenään tai järjestön taikka toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen välityksellä yhteistyötä tieteellisen ja teknisen avun antamiseksi; tähän kuuluu myös mahdollisuus käyttää ympäristöä säästävää teknologiaa ja tällaisen teknologian sekä muuntyyppisen avun siirto kyseistä apua tarvitseville osapuolille.
   27 artikla
   Tietojen vaihto ja yhteisesti kiinnostavat aiheet
   1.   Osapuolet sitoutuvat tekemään suoraan toistensa kanssa tai järjestön taikka toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen välityksellä yhteistyötä vaihtaakseen tietoja ympäristön kannalta parhaiden käytäntöjen käytöstä.
   2.   Järjestön tuella osapuolet erityisesti:

               a)

               määrittävät rannikon hoidon indikaattorit ottaen huomioon jo olemassa olevat indikaattorit ja tekevät yhteistyötä kyseisten indikaattorien käytössä;

               b)

               laativat ja ylläpitävät päivitettyjä arviointeja rannikkoalueiden käytöstä ja hoidosta;

               c)

               toteuttavat yhteisesti kiinnostavia toimia, kuten rannikkoalueiden yhdennetyn hoidon ja käytön demonstraatiohankkeita.

         28 artikla
   Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö
   Osapuolet pyrkivät koordinoimaan suoraan toistensa kanssa tai järjestön taikka toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen välityksellä, kun se on tarkoituksenmukaista, kansallisia rannikkostrategioitaan, suunnitelmiaan ja ohjelmiaan, jotka liittyvät vierekkäisiin rannikkoalueisiin. Koordinointiin osallistuvat kunkin maan kaikki asianosaiset hallintoelimet.
   29 artikla
   Valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointi
   1.   Ennen kuin osapuolet hyväksyvät sellaiset suunnitelmat, ohjelmat ja hankkeet, joilla todennäköisesti on merkittäviä haitallisia vaikutuksia muiden osapuolten rannikkoalueisiin, tai myöntävät niille luvan, ne tekevät tämän pöytäkirjan puitteissa yhteistyötä ilmoitusten, tietojen vaihdon ja neuvonpidon avulla kyseisten suunnitelmien, ohjelmien ja hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnissa ottaen huomioon tämän pöytäkirjan 19 artiklan ja yleissopimuksen 4 artiklan 3 kappaleen d kohdan.
   2.   Tätä varten osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä laatiakseen ja hyväksyäkseen asianmukaisia ohjeita ilmoitus-, tietojenvaihto- ja neuvonpitomenettelyjen määrittämiseksi prosessin kaikissa vaiheissa.
   3.   Osapuolet voivat tarvittaessa tehdä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tämän artiklan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.
   VI   OSA
   INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET
   30 artikla
   Yhteystyöpisteet
   Kukin osapuoli nimeää yhteystyöpisteen, joka tekee yhteistyötä keskuksen kanssa tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvissä teknisissä ja tieteellisissä asioissa ja levittää tietoa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Yhteystyöpisteet tapaavat säännöllisesti huolehtiakseen tähän pöytäkirjaan perustuvista tehtävistä.
   31 artikla
   Kertomukset
   Osapuolet toimittavat osapuolten säännöllisille kokouksille kertomukset tämän pöytäkirjan soveltamisesta sellaisessa muodossa ja niin usein kuin osapuolet kokouksissaan päättävät; kertomuksissa käsitellään toteutettuja toimenpiteitä, niiden tehokkuutta ja niiden toteuttamisessa havaittuja ongelmia.
   32 artikla
   Institutionaalinen koordinaatio
   1.   Tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon koordinoinnista huolehtii järjestö. Tässä sitä tukee keskus, jolle järjestö voi antaa seuraavat tehtävät:

               a)

               auttaa osapuolia määrittämään Välimeren alueen rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa varten yhteinen alueellisen toimintakehys 17 artiklan mukaisesti;

               b)

               laatia säännöllisin väliajoin Välimeren alueen rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon tilasta ja kehityksestä kertomus, jonka tarkoituksena on tukea tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa;

               c)

               vaihtaa tietoja ja suorittaa yhteisesti kiinnostavia toimia 27 artiklan mukaisesti;

               d)

               pyydettäessä auttaa osapuolia:

                           —

                           osallistumaan Välimeren rannikkoalueen verkostoon 16 artiklan mukaisesti,

                           —

                           laatimaan ja panemaan täytäntöön rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon kansallinen strategia 18 artiklan mukaisesti,

                           —

                           tekemään yhteistyötä koulutustoimissa ja tieteellisen ja teknisen tutkimuksen ohjelmissa 25 artiklan mukaisesti,

                           —

                           koordinoimaan tarvittaessa valtioiden rajat ylittävien rannikkoalueiden hoitoa 28 artiklan mukaisesti;

               e)

               järjestää yhteystyöpisteiden kokouksia 30 artiklan mukaisesti;

               f)

               suorittaa muut tehtävät, joita osapuolet voivat sille antaa.

         2.   Tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa varten osapuolet, järjestö ja keskus voivat yhteisesti sopia yhteistyöstä kansalaisjärjestöjen kanssa asioissa, jotka liittyvät pöytäkirjaan.
   33 artikla
   Osapuolten kokoukset
   1.   Tämän pöytäkirjan osapuolten sääntömääräiset kokoukset pidetään yleissopimuksen 18 artiklan nojalla järjestettävien yleissopimuksen osapuolten sääntömääräisten kokousten yhteydessä. Pöytäkirjan osapuolet voivat pitää myös ylimääräisiä kokouksia yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti.
   2.   Tämän pöytäkirjan osapuolten kokousten tarkoituksena on erityisesti:

               a)

               valvoa tämän pöytäkirjan soveltamista;

               b)

               varmistaa, että tätä pöytäkirjaa sovelletaan siten, että varmistetaan koordinaatio ja synergia muiden pöytäkirjojen kanssa;

               c)

               valvoa järjestön ja keskuksen työtä, joka liittyy tämän pöytäkirjan soveltamiseen, ja antaa poliittista ohjausta niiden toimia varten;

               d)

               arvioida rannikkoalueiden yhdennettyä hoitoa ja käyttöä varten toteutettujen toimien tehokkuutta ja tarvetta muihin toimenpiteisiin, erityisesti tämän pöytäkirjan liitteisiin ja muutoksiin.

               e)

               antaa osapuolille suosituksia toimenpiteistä, joita olisi toteutettava tämän pöytäkirjan soveltamista varten;

               f)

               tarkastella ehdotuksia, joita on tehty yhteystyöpisteiden kokouksessa tämän pöytäkirjan 30 artiklan mukaisesti;

               g)

               tarkastella osapuolten toimittamia kertomuksia ja tehdä asianmukaisia suosituksia yleissopimuksen 26 artiklan mukaisesti;

               h)

               tarkastella muita asiaan liittyviä tietoja, joita on saatu keskuksen kautta;

               i)

               tarkastella muita tämän pöytäkirjan kannalta mahdollisesti merkittäviä asioita.

         VII   OSA
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   34 artikla
   Suhde yleissopimukseen
   1.   Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen kaikkia pöytäkirjoja koskevia määräyksiä.
   2.   Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 24 artiklan mukaisesti hyväksyttyä työjärjestystä ja rahoitussääntöjä, jos tämän pöytäkirjan osapuolet eivät sovi asiasta toisin.
   35 artikla
   Suhde kolmansiin osapuoliin
   1.   Osapuolet kehottavat muita valtioita kuin tämän pöytäkirjan osapuolia ja kansainvälisiä järjestöjä toimimaan tarpeen mukaan yhteistyössä tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi.
   2.   Osapuolet sitoutuvat toteuttamaan kansainvälisen oikeuden mukaiset asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kukaan ei harjoita tämän pöytäkirjan periaatteiden ja tavoitteiden vastaista toimintaa.
   36 artikla
   Allekirjoitus
   Tämä pöytäkirja on avoinna yleissopimuksen kaikkien osapuolten allekirjoituksia varten Madridissa Espanjassa 21 päivästä tammikuuta 200820 päivään tammikuuta 2009.
   37 artikla
   Ratifiointi ja hyväksyminen
   Tämä sopimus on ratifioitava tai hyväksyttävä. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat on toimitettava Espanjan hallitukselle, joka toimii pöytäkirjan tallettajana.
   38 artikla
   Liittyminen
   Tämä pöytäkirja on avoinna kaikkien yleissopimuksen osapuolten liittymiselle 21 päivästä tammikuuta 2009 alkaen.
   39 artikla
   Voimaantulo
   Tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona vähintään kuusi ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjaa on talletettu.
   40 artikla
   Todistusvoimaiset tekstit
   Tämän pöytäkirjan alkuperäiskappale, jonka arabian-, englannin-, ranskan- ja espanjankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan tallettajan pääsihteerin huostaan.

      TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan.
      TEHTY madridissa, espanjassa, 21 päivänä tammikuuta 2008.


title: 2009/230/EY: Euroopan parlamentin päätös 22. huhtikuuta 2008 Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2006

text:
               31.3.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/233

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS

   22. huhtikuuta 2008
   Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilien päättämisestä varainhoitovuodelta 2006
   (2009/230/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2006 (1),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 sekä viraston vastaukset (2),
   ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2008 antaman suosituksen (5843 — C6–0084/2008),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26. lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 (4) ja erityisesti sen 30 artiklan,
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A6–0126/2008),

               1.

               panee merkille, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilinpäätöstiedot ovat tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liitteenä;

               2.

               hyväksyy Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilien päättämisen varainhoitovuodelta 2006;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Harald RØMER

      (1)  EUVL C 261, 31.10.2007, s. 7.

      (2)  EUVL C 309, 19.12.2007, s. 29.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 349, 25.11.2004, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö Euroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2010 Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 81/146

         Keskiviikko 5. toukokuuta 2010Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö
   P7_TA(2010)0093
   Euroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2010 Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon Tšekin tasavallan toimivaltaisen viranomaisen välittämän, 16. syyskuuta 2009 päivätyn pyynnön Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 23. marraskuuta 2009,
   kuultuaan Miloslav Ransdorfia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),
   ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,
   ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0107/2010),

               A.

               ottaa huomioon, että Miloslav Randsdorf on Euroopan parlamentin jäsen,

               B.

               ottaa huomioon, että Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan nojalla Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; toteaa, että koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta; toteaa, että tämä ei estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuus yhden jäsenen osalta;

               C.

               toteaa, että Tšekin tasavallan perustuslain 27 artiklan 4 kohdasta seuraa, että ketään parlamentin jäsentä tai senaattoria ei voida asettaa rikossyytteeseen ilman sen kamarin suostumusta, jonka jäsen hän on, ja että jos kyseinen kamari ei anna suostumustaan, rikossyytteestä on luovuttava pysyvästi,

               1.

               päättää pidättää Miloslav Ransdorfin parlamentaarisen koskemattomuuden;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Tšekin tasavallan toimivaltaisille viranomaisille.

      (1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203, ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391.