title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 58/16/KOL-D, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2016, Gyrodactylus salaris -tartunnan vaikutusta rajoittavien Norjan kansallisten toimenpiteiden hyväksymisestä ja päätösten N:o 298/08/KOL ja N:o 299/08/KOL kumoamisesta [2016/1863]

text:
               20.10.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 284/37

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 58/16/KOL-D,
   annettu 3 päivänä maaliskuuta 2016,

      Gyrodactylus salaris -tartunnan vaikutusta rajoittavien Norjan kansallisten toimenpiteiden hyväksymisestä ja päätösten N:o 298/08/KOL ja N:o 299/08/KOL kumoamisesta [2016/1863]
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.1 osan 5 a kohdassa tarkoitetun säädöksen (neuvoston direktiivi 2006/88/EY (1), annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevalla 4 kohdan d alakohdalla ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 1 artiklan 2 kohdalla ja 3 artiklalla,
   ottaa huomioon 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, päätöksen N:o 494/13/KOL, joka koskee eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasioista vastaavan kollegion jäsenen valtaa tehdä päätöksiä ja ryhtyä toimenpiteisiin (asiakirja N:o 683826),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 298/08/KOL (2) vahvistettiin neuvoston direktiivin 91/67/ETY (3) 13 artiklan ja komission päätöksen 2004/453/EY (4) 5 artiklan nojalla.

               (2)

               Päätöksen N:o 298/08/KOL nojalla Norja voi vaatia lisätakeita viljeltäviksi tarkoitettujen, taudeille alttiiden elävien vesiviljeltyjen kalojen lähetyksiltä, jotka on määrä tuoda päätöksen kattamille alueille. Näihin lisätakeisiin sisältyy vaatimus siitä, että kyseisten lähetysten on oltava peräisin alueelta, jonka terveystilanne vastaa määräpaikan terveystilannetta.

               (3)

               Direktiivillä 2006/88/EY kumottiin ja korvattiin direktiivi 91/67/ETY. Lisäksi direktiivissä 2006/88/EY säädettiin, että päätöksen 2004/453/EY soveltamista oli jatkettava, kunnes on annettu tarvittavat säännökset kyseisen direktiivin mukaisesti. Kyseiset säädökset annettiin komission päätöksellä 2010/221/EU (5), jolla myös kumottiin lopullisesti päätös 2004/453/EY (6). Sen vuoksi on aiheellista kumota ja korvata päätös N:o 298/08/KOL.

               (4)

               Direktiivin 2006/88/EY 43 artiklassa säädetään, että ETA-valtiot voivat toteuttaa toimenpiteitä ehkäistäkseen tai torjuakseen tauteja, joita ei ole lueteltu direktiivin liitteessä IV olevassa II osassa, jos nämä aiheuttavat merkittävän riskin vesiviljelyeläinten tai luonnonvaraisten vesieläinten terveystilanteelle kyseisissä valtioissa. Toimenpiteillä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen ja aiheellista kyseisten tautien ehkäisemiseksi tai torjumiseksi.

               (5)

               Norjalle myönnettiin oikeus vaatia lisätakeita päätöksen N:o 298/08/KOL nojalla, ja se on toimittanut valvontaviranomaiselle tiedot tautitilanteesta Gyrodactylus salaris -tartunnan osalta. Norja toimitti 6 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (asiakirja N:o 775798, NO ref. 2015/193600) päivitetyt tiedot Gyrodactylus salaris -tartuntaa koskevista kansallisista toimenpiteistä. Tiedot osoittavat, että on edelleen asianmukaista ja tarpeen edellyttää markkinoille saattamista, tuontia ja kauttakuljetusta koskevien vaatimusten muodossa kansallisia toimenpiteitä direktiivin 2006/88/EY 43 artiklan mukaisesti.

               (6)

               Näin ollen, koska Norjalle myönnettiin oikeus vaatia päätöksen N:o 298/08/KOL mukaisesti lisätakeita tuotaessa taudille alttiisiin lajeihin kuuluvia vesiviljelyeläimiä hyväksytyille taudista vapaille alueille tai alueille, joilla on hyväksytty torjunta- tai hävittämisohjelma, Norjan olisi sallittava jatkaa näiden toimenpiteiden soveltamista direktiivin 2006/88/EY 43 artiklan mukaisina hyväksyttyinä kansallisina toimenpiteinä.

               (7)

               Tällä päätöksellä hyväksyttyjä kansallisia toimenpiteitä olisi sovellettava vain niin kauan kuin ne ovat asianmukaisia ja välttämättömiä. Norjan olisi tämän vuoksi lähetettävä valvontaviranomaiselle vuosittain raportti kansallisten toimenpiteiden toiminnasta.

               (8)

               Jos Norjassa, tämän päätöksen liitteessä lueteltuja alueita lukuun ottamatta, epäillään esiintyvän Gyrodactylus salaris -tautia, asiaa olisi tutkittava ja tutkimuksen aikana olisi sovellettava siirtorajoituksia niiden muiden ETA-valtioiden suojelemiseksi, joilla on Gyrodactylus salaris -tartunnan osalta käytössä hyväksyttyjä kansallisia toimenpiteitä. Jotta lisäksi helpotettaisiin hyväksyttyjen kansallisten toimenpiteiden tarvittavaa uudelleenarviointia, kaikki myöhemmät tautivahvistukset olisi ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille ETA-valtioille.

               (9)

               Selkeyden vuoksi päätös N:o 298/08/KOL olisi kumottava.

               (10)

               Lisäksi EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 299/08/KOL (7) hyväksyttiin bakteeriperäistä munuaistautia (BKD) koskeva Norjan torjunta- ja hävittämisohjelma. Norja ilmoitti 6 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (asiakirja N:o 775798) valvontaviranomaiselle, että BKD:tä koskeva torjunta- ja hävittämisohjelma oli keskeytetty. Sen vuoksi on aiheellista kumota päätös N:o 299/08/KOL.

               (11)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Tiettyjen tautien, joita ei ole lueteltu direktiivin 2006/88/EY liitteessä IV olevassa II osassa, vaikutuksen rajoittamiseen tähtäävien tiettyjen kansallisten toimenpiteiden hyväksyminen
   1.   Norjaa on tämän päätöksen liitteessä lueteltuja alueita lukuun ottamatta pidettävä Gyrodactylus salaris -taudista vapaana.
   2.   Norja voi vaatia, että seuraavat taudista vapaalle alueelle tuotavat lähetykset täyttävät a ja b alakohdassa asetetut vaatimukset niiden alueiden suhteen, joita pidetään vapaana Gyrodactylus salaris -taudista:

               a)

               viljelyyn, uudelleensijoitusalueille, istuta ja ongi -kalastuspaikoille, avoimiin koristetiloihin ja istutukseen tarkoitettujen vesiviljelyeläinten on täytettävä

                           i)

                           komission asetuksen (EY) N:o 1251/2008 (8) 8 a artiklassa vahvistetut markkinoille saattamista koskevat vaatimukset,

                           ii)

                           asetuksen (EY) N:o 1251/2008 10 artiklassa vahvistetut tuontia koskevat vaatimukset,

                           iii)

                           asetuksen (EY) N:o 1251/2008 16 artiklassa vahvistetut kauttakuljetusta ja varastointia koskevat vaatimukset;

               b)

               suljettuihin koristetiloihin tarkoitettujen koristevesieläinten on täytettävä

                           i)

                           asetuksen (EY) N:o 1251/2008 11 artiklassa vahvistetut tuontia koskevat vaatimukset,

                           ii)

                           asetuksen (EY) N:o 1251/2008 16 artiklassa vahvistetut kauttakuljetusta ja varastointia koskevat vaatimukset.

         2 artikla
   Raportointi
   1.   Norjan on viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle raportti 1 artiklassa tarkoitetuista hyväksytyistä kansallisista toimenpiteistä.
   2.   Raporttien, joista 1 kohdassa säädetään, on oltava päätöksen 2010/221/EU 4 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia.
   3 artikla
   Tautiepäilyt ja tautien havaitseminen taudista vapailla alueilla
   1.   Jos Norja epäilee tautia alueella, joka on lueteltu Gyrodactylus salaris -tartunnan osalta taudista vapaaksi alueeksi, sen on toteutettava toimenpiteet, jotka vastaavat vähintään direktiivin 2006/88/EY 28 artiklassa, 29 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 30 artiklassa vahvistettuja toimenpiteitä.
   2.   Jos 1 kohdassa tarkoitetun taudin havaitseminen vahvistetaan epidemiologisessa tutkimuksessa, Norjan on ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille ETA-valtioille asiasta sekä kaikista mainitun taudin rajoittamiseksi ja torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
   4 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätökset N:o 298/08/KOL ja N:o 299/08/KOL.
   5 artikla
   Osoitus
   Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2016.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Kollegion jäsen

         Carsten ZATSCHLERIN

            Johtaja

      (1)  EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14.

      (2)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 298/08/KOL, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, taudeista vapaista vyöhykkeistä ja lisätakeista Gyrodactylus salaris -tartunnan osalta Norjassa (EUVL L 268, 9.10.2008, s. 37).

      (3)  Neuvoston direktiivi 91/67/ETY, annettu 28 päivänä tammikuuta 1991, eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille (EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1).

      (4)  Komission päätös 2004/453/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, neuvoston direktiivin 91/67/ETY täytäntöönpanosta vesiviljeltyjen eläinten eräiden tautien vastaisten toimenpiteiden osalta (EUVL L 156, 30.4.2004, s. 5).

      (5)  Komission päätös 2010/221/EU, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2010, vesiviljelyeläinten ja luonnonvaraisten vesieläinten tiettyjen tautien vaikutuksen rajoittamiseen tähtäävien kansallisten toimenpiteiden hyväksymisestä neuvoston direktiivin 2006/88/EY 43 artiklan mukaisesti (EUVL L 98, 20.4.2010, s. 7).

      (6)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.2 osan 94 kohdassa tarkoitettu säädös.

      (7)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 299/08/KOL, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, Norjan esittämän bakteeriperäisen munuaistaudin valvonta- ja torjuntaohjelman hyväksymisestä (EUVL L 257, 25.9.2008, s. 16).

      (8)  Komission asetus (EY) N:o 1251/2008, annettu 12 päivänä joulukuuta 2008, neuvoston direktiivin 2006/88/EY täytäntöönpanosta vesiviljelyeläinten ja niistä saatavien tuotteiden markkinoille saattamista ja yhteisöön tuontia koskevien edellytysten ja todistusvaatimusten osalta ja tartunnanlevittäjälajien luettelon vahvistamiseksi (EUVL L 337, 16.12.2008, s. 41).

      LIITE

                  Saastuneet valuma-alueet

                  Maakunta

                  Skibotnelva

                  Troms

                  Signaldalselva

                  Troms

                  Kitdalselva

                  Troms

                  Ranaelva

                  Nordland

                  Leirelva

                  Nordland

                  Ranelva

                  Nordland

                  Drevja

                  Nordland

                  Fusta

                  Nordland

                  Vefsna

                  Nordland

                  Hundåla

                  Nordland

                  Halsanelva

                  Nordland

                  Hestdalselva

                  Nordland

                  Dagsvikelva

                  Nordland

                  Nylandselva

                  Nordland

                  Batnfjordselva

                  Møre og Romsdal

                  Driva

                  Møre og Romsdal

                  Litledalselva

                  Møre og Romsdal

                  Usma (Øksendalselva)

                  Møre og Romsdal

                  Henselva

                  Møre og Romsdal

                  Rauma

                  Møre og Romsdal

                  Innfjordelva

                  Møre og Romsdal

                  Skorga

                  Møre og Romsdal

                  Måna (Måndalselva)

                  Møre og Romsdal

                  Breidvikelva

                  Møre og Romsdal

                  Lærdalselva

                  Sogn og Fjordane

                  Drammenselva

                  Buskerud

                  Lierelva

                  Buskerud

                  Vesleelva (Sandeelva)

                  Vestfold


Avis juridique important

|

31997D0569

97/569/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 1997, väliaikaisista luetteloista kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 234 , 26/08/1997 s. 0016 - 0024

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 16 päivänä heinäkuuta 1997,väliaikaisista luetteloista kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/569/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon sellaisten kolmannen maan laitosten väliaikaisten luetteloiden laatimista siirtymäkauden ajaksi koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, joista jäsenvaltioilla on lupa tuoda tiettyjä eläintuotteita, kalastustuotteita ja eläviä simpukoita 22 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/408/EY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 97/34/EY (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan,sekä katsoo, ettäneuvoston päätöksessä 79/542/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 97/160/EY (4), vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin,luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat siipikarjan ja luonnonvaraisen riistan lihasta saatujen lihavalmisteiden tuonnin, on laadittu neuvoston direktiivin 92/118/ETY (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/90/EY (6), mukaisesti,luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat kanin ja tarhatun riistan lihasta saatujen lihavalmisteiden tuonnin, on laadittu komission päätöksen 94/278/EY (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/344/EY (8), mukaisesti,monien tässä luettelossa olevien maiden osalta lihavalmisteiden tuonnilta vaadittavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset ja eläinlääkärintodistukset vahvistetaan komission päätöksessä 97/221/ETY (9) sekä komission päätöksessä 97/41/EY (10),komissio on saanut tietyiltä kolmansilta mailta luettelot laitoksista, jotka mukana olevien takuiden mukaan vastaavat asianmukaisia yhteisön terveyttä koskevia vaatimuksia, ja jos tietty laitos ei noudata näitä takuita, sen yhteisöön suuntautuva vientitoiminta voidaan keskeyttää,komissiolla ei ole ollut mahdollisuutta varmistaa, että kaikkien asianomaisten kolmansien maiden laitokset täyttävät yhteisön vaatimukset ja että toimivaltaisten viranomaisten antamat takuut ovat pätevät,jotta kaupankäynti ei keskeytyisi kyseisistä maista tulevien lihavalmisteiden osalta, on tarpeen myöntää kyseisille maille ylimääräinen määräaika, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa lihavalmisteiden tuomista tunnustamistaan laitoksista, edellyttäen, että näitä tuotteita pidetään kaupan ainoastaan kotimaan markkinoilla; komissio hankkii tämän määräajan aikana näiltä mailta tarvittavat takeet, jotta se voi lisätä ne luetteloon neuvoston päätöksen 95/408/EY yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti,T Osekin tasavallan osalta luettelo laitoksista on vahvistettu komission päätöksessä 97/299/EY (11),tämän määräajan päättyessä sellaiset kolmannet maat, jotka eivät ole toimittaneet luetteloita laitoksistaan yhteisön säännösten mukaisesti, eivät enää voi viedä lihavalmisteita Euroopan yhteisöön,tämän vuoksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että laitokset, joista ne tuovat lihavalmisteita, vastaavat tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevia vaatimuksia, jotka eivät voi olla lievemmät kuin yhteisön vaatimukset,tämän vuoksi tiettyjen maiden osalta on mahdollista laatia väliaikaiset luettelot lihavalmisteita tuottavista laitoksista,Mauritius on toimittanut päätöksen 95/408/EY 2 artiklan mukaisesti tiedot laitoksesta, josta sallitaan tuonti Euroopan yhteisöön,tämä laitos, jossa on tehty yhteisön tarkastus paikalla, antaa riittävät hygieniatakeet ja tämän vuoksi se voidaan hyväksyä väliaikaiseen luetteloon laitoksista, joista tuotavien lihavalmisteiden tuonti voidaan sallia; tämän vuoksi olisi muutettava komission päätös 97/365/EY (12) vastaavasti, jatässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla 1. Jäsenvaltioiden on sallittava lihavalmisteiden tuonti liitteessä I mainittujen kolmansien maiden laitoksista.2. Jäsenvaltiot voivat hyväksyä 31 päivään joulukuuta 1997 asti muiden kuin liitteessä olevien kolmansien maiden laitoksia lihavalmisteiden tuontia varten.3. Lihavalmisteiden tuontiin sovelletaan edelleen myös muita eläinlääkintäalaa koskevia yhteisön säännöksiä.2 artikla Muutetaan päätöksen 97/365/EY liite lisäämällä siihen Mauritius tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.3 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1997.4 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1997.Komission puolestaFranz FISCHLERKomission jäsen(1) EYVL N:o L 243, 11.10.1995, s. 17(2) EYVL N:o L 13, 16.1.1997, s. 33(3) EYVL N:o L 146, 14.6.1979, s. 15(4) EYVL N:o L 62, 4.3.1997, s. 39(5) EYVL N:o L 62, 15.3.1993, s. 49(6) EYVL N:o L 13, 16.1.1997, s. 24(7) EYVL N:o L 120, 11.5.1994, s. 44(8) EYVL N:o L 133, 4.6.1996, s. 28(9) EYVL N:o L 89, 4.4.1997, s. 32(10) EYVL N:o L 17, 21.1.1997, s. 34(11) EYVL N:o L 124, 16.5.1997, s. 50(12) EYVL N:o L 154, 12.6.1997, s. 41ANEXO I / BILAG I / ANHANG I / ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ É / ANNEX I / ANNEXE I / ALLEGATO I / BIJLAGE I / ANEXO I / LIITE I / BILAGA I LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS / LISTE OVER VIRKSOMHEDER / VERZEICHNIS DER BETRIEBE / ÐÉÍÁÊÁÓ ÔÙÍ ÅÃÊÁÔÁÓÔÁÓÅÙÍ / LIST OF ESTABLISHMENTS / LISTE DES ÉTABLISSEMENTS / ELENCO DEGLI STABILIMENTI / LIJST VAN BEDRIJVEN / LISTA DOS ESTABELECIMENTOS / LUETTELO LAITOKSISTA / FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: productos cárnicos / Produkt: kødprodukter / Erzeugnis: Fleischerzeugnisse / Ðñïúüí: íùðü êñÝáò ðïõëåñéêþí / Product: meat products / Produit: Produits à base de viandes / Prodotto: prodotti a base di carne / Product: vleesproducten / Produto: produtos à base de carne / Tuote: lihatuotteet / Varuslag: köttvaror 1 = Referencia nacional / National reference / Nationaler Code / Åèíéêüò áñéèìüò Ýãêñéóçò / National reference / Référence nationale / Riferimento nazionale / Nationale code / Referência nacional / Kansallinen referenssi / Nationell referens2 = Nombre / Navn / Name / Ôßôëïò åãêáôÜóôáóçò / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn3 = Ciudad / By / Stadt / Ðüëç / Town / Ville / Città / Stad / Cidade / Kaupunki / Stad4 = Región / Region / Region / Ðåñéï÷Þ / Region / Région / Regione / Regio / Região / Alue / Region5 = Menciones especiales / Særlige bemærkninger / Besondere Bemerkungen / ÅéäéêÝò ðáñáôçñÞóåéò / Special remarks / Mentions spéciales / Note particolari / Bijzondere opmerkingen / Menções especiais / Erikoismainintoja / Anmärkningar6 = * Países y establecimientos que cumplen todos los requisitos del apartado 1 del artículo 2 de la Decisión 95/408/CE del Consejo.* Lande og virksomheder, der opfylder alle betingelserne i artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 95/408/EF.* Länder und Betriebe, die alle Anforderungen des Artikels 2 Absatz 1 der Entscheidung 95/408/EG des Rates erfüllen.* ×þñåò êáé åãêáôáóôÜóåéò ðïõ ðëçñïýí ôéò ðñïûðïèÝóåéò ôïõ Üñèñïõ 2 ðáñÜãñáöïò 1 ôçò áðüöáóçò 95/408/ÅÊ ôïõ Óõìâïõëßïõ.* Countries and establishments complying with all requirements of Article 2 (1) of Council Decision 95/408/EC.* Pays et établissements remplissant l'ensemble des dispositions de l'article 2 paragraphe 1 de la décision 95/408/CE du Conseil.* Paese e stabilimenti che ottemperano a tutte le disposizioni dell'articolo 2 paragrafo 1 della decisione 95/408/CE del Consiglio.* Landen en inrichtingen die voldoen aan al de voorwaarden van artikel 2, lid 1, van Beschikking 95/408/EG van de Raad.* Países e estabelecimentos que respeitam todas as exigências do nº 1 do artigo 2º da Decisão 95/408/CE do Conselho.* Neuvoston päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 1 kohdan kaikki vaatimukset täyttävät maat ja laitokset.* Länder och anläggningar som uppfyller alla krav i artikel 2.1 i rådets beslut 95/408/EG.>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>ANEXO II / BILAG II / ANHANG II / ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ ÉÉ / ANNEX II / ANNEXE II / ALLEGATO II / BIJLAGE II / ANEXO II / LIITE II / BILAGA II LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS / LISTE OVER VIRKSOMHEDER / VERZEICHNIS DER BETRIEBE / ÐÉÍÁÊÁÓ ÔÙÍ ÅÃÊÁÔÁÓÔÁÓÅÙÍ / LIST OF ESTABLISHMENTS / LISTE DES ÉTABLISSEMENTS / ELENCO DEGLI STABILIMENTI / LIJST VAN BEDRIJVEN / LISTA DOS ESTABELECIMENTOS / LUETTELO LAITOKSISTA / FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: productos cárnicos / Produkt: kødprodukter / Erzeugnis: Fleischerzeugnisse / Ðñïúüí: íùðü êñÝáò ðïõëåñéêþí / Product: meat products / Produit: Produits à base de viandes / Prodotto: prodotti a base di carne / Product: vleesproducten / Produto: produtos à base de carne / Tuote: lihatuotteet / Varuslag: köttvaror 1 = Referencia nacional / National reference / Nationaler Code / Åèíéêüò áñéèìüò Ýãêñéóçò / National reference / Référence nationale / Riferimento nazionale / Nationale code / Referência nacional / Kansallinen referenssi / Nationell referens2 = Nombre / Navn / Name / Ôßôëïò åãêáôÜóôáóçò / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn3 = Ciudad / By / Stadt / Ðüëç / Town / Ville / Città / Stad / Cidade / Kaupunki / Stad4 = Región / Region / Region / Ðåñéï÷Þ / Region / Région / Regione / Regio / Região / Alue / Region5 = Menciones especiales / Særlige bemærkninger / Besondere Bemerkungen / ÅéäéêÝò ðáñáôçñÞóåéò / Special remarks / Mentions spéciales / Note particolari / Bijzondere opmerkingen / Menções especiais / Erikoismainintoja / Anmärkningar6 = * Países y establecimientos que cumplen todos los requisitos del apartado 1 del artículo 2 de la Decisión 95/408/CE del Consejo.* Lande og virksomheder, der opfylder alle betingelserne i artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 95/408/EF.* Länder und Betriebe, die alle Anforderungen des Artikels 2 Absatz 1 der Entscheidung 95/408/EG des Rates erfüllen.* ×þñåò êáé åãêáôáóôÜóåéò ðïõ ðëçñïýí ôéò ðñïûðïèÝóåéò ôïõ Üñèñïõ 2 ðáñÜãñáöïò 1 ôçò áðüöáóçò 95/408/ÅÊ ôïõ Óõìâïõëßïõ.* Countries and establishments complying with all requirements of Article 2 (1) of Council Decision 95/408/EC.* Pays et établissements remplissant l'ensemble des dispositions de l'article 2 paragraphe 1 de la décision 95/408/CE du Conseil.* Paese e stabilimenti che ottemperano a tutte le disposizioni dell'articolo 2 paragrafo 1 della decisione 95/408/CE del Consiglio.* Landen en inrichtingen die voldoen aan al de voorwaarden van artikel 2, lid 1, van Beschikking 95/408/EG van de Raad.* Países e estabelecimentos que respeitam todas as exigências do nº 1 do artigo 2º da Decisão 95/408/CE do Conselho.* Neuvoston päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 1 kohdan kaikki vaatimukset täyttävät maat ja laitokset.* Länder och anläggningar som uppfyller alla krav i artikel 2.1 i rådets beslut 95/408/EG.>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31982D0268

82/268/ETY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1982, komission valtuuttamisesta ottamaan lainoja investointien edistämiseksi yhteisössä tehdyn päätöksen 82/169/ETY soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 116 , 30/04/1982 s. 0016 - 0017 Suomenk. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0028  Ruotsink. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0028

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 26 päivänä huhtikuuta 1982,komission valtuuttamisesta ottamaan lainoja investointien edistämiseksi yhteisössä tehdyn päätöksen 82/169/ETY soveltamisesta (82/268/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission valtuuttamisesta ottamaan lainoja investointien edistämiseksi yhteisössä 15 päivänä maaliskuuta 1982 annetun neuvoston päätöksen 82/169/ETY (), ja erityisesti sen 2 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon (),sekä katsoo, ettäyhteisön toiminnan tavoitteena on toteuttaa rakenteellisia investointihankkeita, jotka ovat energian, teollisuuden ja infrastruktuurirakentamisen aloja koskevien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden mukaiset,yhteisö on asettanut tavoitteekseen edistää taloudellisen toiminnan elvyttämistä ja erityisesti mahdollisimman tehokkaasti yhteisön rahataloudellisia välineitä käyttämällä tukea yhteisiä politiikkoja yhteisön toimilla, joiden tavoitteena on lisätä jäsenvaltioiden politiikkojen lähentymistä, minkä tavoitteen Euroopan neuvosto on vahvistanut 30 päivänä kesäkuuta 1981 Luxemburgissa,erityinen merkitys olisi annettava investoinneille, joilla myötävaikutetaan energian mahdollisimman järkevään käyttöön, alueellisiin ja/tai yhteisölle tärkeiden infrastruktuurien kehittämiseen sekä pienten ja keskisuurten yritysten investointeihin,yhteisön uuden välineen tavoitteena on helpottaa investointeja antamalla kaikkein tärkeimmille erikoisaloille pääsy yhteisön rahoituslähteille, jayhteisön toimet tällä alalla edistävät erityisesti niiden yhteisön tavoitteiden toteutumista, joilla työttömyyttä ja alueellisia eroja pyritään vähentämään,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaAnnetaan valtuutus vain yhteen lainaerään, jonka pääoma saa olla enintään 1 000 miljoonaa Euroopan laskentayksikköä.2 artiklaNäillä varoilla lainoitetaan sellaisia yhteisön alueella toteutettavia investointihankkeita, jotka ovat yhteisön infrastruktuuri- ja energia-alojen sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaiset.Tämä lainaerä käytetään:a)järkevään energiankäyttöön, öljyn käytön korvaamiseen kaikilla aloilla muilla energialähteillä sekä tämän korvaamisen mahdollistaviin infrastruktuureihin,b)alueellisten ja/tai yhteisölle merkittävien infrastruktuurien kehittämiseen kuten liikenteeseen, televiestintään mukaan lukien informaatioteknologia, energiakuljetukset, vesitalouden infrastruktuurit ja ympäristönsuojelu,c)pienten ja keskisuurten yritysten tuottaviin investointihankkeisiin.3 artiklaKomissio päättää hankkeiden kelvollisuudesta seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: P 2 artiklan määräysten mukaisesti siten, että niillä ratkaistaan yhteisön suurimpia taloudellisia ongelmia, P hankkeiden ja niiden toteutuksen on vastattava perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden määräyksiä ja säännöksiä etenkin kilpailusääntöjä sekä kyseiseen alaan sovellettavia yhteisön sääntöjä ja politiikkoja.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaW. DE CLERCQ() EYVL N:o L 78, 24.3.1982, s. 19() EYVL N:o C 29, 6.2.1982, s. 5() Lausunto on annettu 23 päivänä huhtikuuta 1982.


title: 2008/325/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä huhtikuuta 2008 , Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               24.4.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 112/25

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 18 päivänä huhtikuuta 2008,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisen jäsenen nimeämisestä
   (2008/325/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 259 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisten, kreikkalaisten, irlantilaisten, kyproslaisten, alankomaalaisten, puolalaisten, portugalilaisten, suomalaisten, ruotsalaisten ja brittiläisten jäsenten sekä kahden italialaisen jäsenen nimeämisestä 15 päivänä syyskuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/651/EY, Euratom (1),
   ottaa huomioon Belgian hallituksen esittämän ehdokkaan,
   ottaa huomioon komission lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut siitä syystä, että Josly PIETTE on nimitetty Belgian liittohallituksen ministeriksi ja kyseisen viran ei katsota sopivan yhteen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen toimeksiannon kanssa. Josly PIETTEn erottua ministerin virasta yhteensopimattomuuta ei enää ole,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   CSC:n kunniapääsihteeri Josly PIETTE nimetään Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2010.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Luxemburgissa 18 päivänä huhtikuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. MATE

      (1)  EUVL L 269, 28.9.2006, s. 13. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/622/EY, Euratom, (EUVL L 253, 28.9.2007, s. 39).


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/772, annettu 11 päivänä toukokuuta 2015, työllisyyskomitean perustamisesta ja päätöksen 2000/98/EY kumoamisesta

text:
               14.5.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 121/12

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/772,
   annettu 11 päivänä toukokuuta 2015,
   työllisyyskomitean perustamisesta ja päätöksen 2000/98/EY kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 5 artiklassa määrätään, että unioni toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen niiden tehostamiseksi siten, että kehitetään yhteensovitettu työllisyysstrategia.

               (2)

               Perussopimuksen kolmannen osan IX osastossa määrätään menettelyistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden ja unionin olisi pyrittävä kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä.

               (3)

               Täyttäessään tehtäviään, joihin kuuluvat neuvojen antaminen sekä neuvoston ja komission työskentelyn avustaminen, työllisyyskomitean, jäljempänä ’komitea’, olisi myötävaikutettava sen varmistamiseen, että Euroopan työllisyysstrategiaa, makrotalouspolitiikan yhteensovittamista ja talousuudistusprosessia suunnitellaan ja toteutetaan johdonmukaisesti ja kaikkia osapuolia tukien.

               (4)

               Komitean olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, erityisesti niiden, jotka ovat edustettuina neuvoston päätöksellä 2003/174/EY perustetussa kasvua ja työllisyyttä käsittelevässä kolmikantaisessa sosiaalihuippukokouksessa (1).

               (5)

               Eurooppa-neuvosto totesi 27 ja 28 päivänä kesäkuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta olisi vahvistettava. Aluksi on tärkeää seurata paremmin sosiaalista ja työmarkkinoiden tilannetta talous- ja rahaliitossa ja ottaa se huomioon, muun muassa käyttämällä asianmukaisia sosiaalisia ja työllisyysindikaattoreita eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Lisäksi on tärkeää varmistaa työllisyys- ja sosiaalipolitiikan parempi yhteensovittaminen samalla kun kunnioitetaan täysin kansallista toimivaltaa.

               (6)

               Eurooppa-neuvosto totesi 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen yhteensovittamista tehostetaan edelleen olemassa olevien menettelyjen mukaisesti samalla kun kunnioitetaan täysin kansallista toimivaltaa. Eurooppa-neuvosto katsoi tämän edellyttävän lisätoimia yhteistyön tiivistämiseksi neuvoston eri kokoonpanojen välillä, jotta voidaan varmistaa näiden politiikkojen johdonmukaisuus yhteisten tavoitteiden mukaisesti.

               (7)

               Tässä päätöksessä olisi otettava huomioon eurooppalaisen ohjausjakson kehitys ja komitean asema tässä prosessissa. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 (2) todetaan erityisesti, että talous- ja rahoituskomiteaa, talouspoliittista komiteaa, työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa kuullaan tarpeen mukaan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1176/2011 (3) säädetään lisäksi, että perusteellisissa tarkasteluissa olisi tarvittaessa otettava huomioon jäsenvaltioille osoitetut neuvoston suositukset tai kehotukset. Siinä säädetään myös, että jäsenvaltioita, joiden osalta on käynnistetty liiallista epätasapainoa koskeva menettely, koskevissa korjaussuunnitelmissa on otettava huomioon politiikkatoimien taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, ja niiden on oltava talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja työllisyyden suuntaviivojen mukaisia.

               (8)

               Komitean ja unionin sosiaali- ja talouspolitiikan yhteensovittamista käsittelevien elinten, erityisesti talous- ja rahoituskomitean, talouspoliittisen komitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä. Tarvittaessa ja kun asiasta on sovittu asiaankuuluvien komiteoiden kesken, komitean yhteistyöhön sosiaalisen suojelun komitean, talous- ja rahoituskomitean ja talouspoliittisen komitean kanssa voi kuulua yhteisten kokousten järjestäminen, erityisesti komiteoilla eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa olevien tehtävien yhteydessä.

               (9)

               Jotta komitea voisi tehokkaasti toteuttaa perussopimuksen mukaista toimeksiantoaan ja jotta komitean toiminnan aikataulua voitaisiin mukauttaa riittävän joustavasti erityisesti eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa, komitean toiminnan hallinnointia koskevia säännöksiä on tarkistettava tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi.

               (10)

               Neuvoston päätös 2000/98/EY (4) olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Perustaminen
   Perustetaan neuvoa-antava työllisyyskomitea, jäljempänä ’komitea’, edistämään jäsenvaltioiden työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan yhteensovittamista noudattamalla täysimääräisesti perussopimusta sekä ottamalla huomioon unionin toimielinten ja elinten toimivallan.
   2 artikla
   Tehtävät
   1.   Komitean tehtävänä on:

               a)

               seurata jäsenvaltioiden ja unionin työllisyystilannetta ja -politiikkaa;

               b)

               laatia joko neuvoston tai komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan lausuntoja sekä myötävaikuttaa perussopimuksen 148 artiklassa tarkoitetun, neuvostossa tapahtuvan käsittelyn valmisteluun, tämän kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 240 artiklan soveltamista.

         2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi komitean on erityisesti pyrittävä:

               a)

               edistämään tavoitteena olevan korkean työllisyystason huomioon ottamista unionin politiikkojen ja toiminnan suunnittelussa ja toteuttamisessa;

               b)

               myötävaikuttamaan menettelyyn, jonka tuloksena hyväksytään talouspolitiikan laajat suuntaviivat, niiden ja työllisyyden suuntaviivojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi, sekä edistämään omalta osaltaan Euroopan työllisyysstrategian, makrotalouspolitiikan yhteensovittamisen sekä talousuudistusprosessin välistä synergiaa niitä keskinäisesti tukevalla tavalla;

               c)

               osallistumaan aktiivisesti makrotaloudelliseen vuoropuheluun unionin tasolla;

               d)

               edistämään kaikkia eurooppalaisen ohjausjakson näkökohtia toimeksiantonsa puitteissa ja raportoitava niistä neuvostolle;

               e)

               edistämään jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa.

         3.   Komitea hyväksyy vuosittain työohjelman, missä otetaan huomioon neuvoston ja komission toimintapolitiikan painopisteet. Työohjelma toimitetaan neuvostolle.
   4.   Komitea voi käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita, jos se on komiteassa käsiteltävien asioiden kannalta tarkoituksenmukaista.
   3 artikla
   Jäsenet
   1.   Kukin jäsenvaltio ja komissio nimeävät komiteaan kaksi jäsentä. Ne voivat myös nimetä kaksi varajäsentä.
   2.   Komitean jäsenet ja varajäsenet valitaan sellaisten johtavien virkamiesten tai asiantuntijoiden keskuudesta, joilla on erityinen pätevyys jäsenvaltioiden työllisyys- ja työvoimapolitiikan alalla.
   3.   Jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä varmistamaan komitean kokoonpanon mahdollisimman hyvä sukupuolten välinen tasapaino.
   4 artikla
   Toiminta
   1.   Komitea valitsee puheenjohtajansa jäsenvaltioiden nimeämien jäsenien keskuudesta kahden vuoden toimikaudeksi. Puheenjohtaja voidaan valita kerran uudestaan kahden vuoden toimikaudeksi. Komitea voi työskentelynsä tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi päättää jatkaa puheenjohtajan toimikautta enintään kahdeksalla kuukaudella asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Puheenjohtaja voi toimia tehtävässään enintään neljä vuotta ja kahdeksan kuukautta.
   2.   Puheenjohtajaa avustaa neljä varapuheenjohtajaa, joista komitea valitsee kaksi jäsentensä keskuudesta kahden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Kolmas varapuheenjohtaja on sen jäsenvaltion edustaja, joka kulloinkin toimii neuvoston puheenjohtajana. Neljäs varapuheenjohtaja on sen jäsenvaltion edustaja, joka seuraavaksi toimii puheenjohtajana.
   3.   Puheenjohtaja siirtää äänioikeutensa varajäsenelleen.
   4.   Puheenjohtaja kutsuu koolle komitean kokoukset joko omasta aloitteestaan tai komitean jäsenten enemmistön sitä pyytäessä.
   5.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
   6.   Kulut korvataan voimassa olevien hallinnollisten sääntöjen mukaisesti.
   7.   Komissio antaa komitealle asianmukaista analyyttistä ja organisatorista tukea. Komissio nimeää henkilöstönsä jäsenen sihteeriksi. Sihteeri ja häntä avustava henkilöstö toimii komitean ohjeiden mukaan avustaessaan sitä sen tehtävien hoidossa. Sihteeri toimii kokousten järjestämisen osalta yhteydessä neuvoston pääsihteeristöön.
   8.   Komitea työskentelee tarvittaessa yhteistyössä muiden asiaankuuluvien sosiaali- ja talouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä käsittelevien elinten ja komiteoiden kuten sosiaalisen suojelun komitean, talous- ja rahoituskomitean, talouspoliittisen komitean, koulutuskomitean ja Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen yhteistyöverkoston johtokunnan kanssa.
   5 artikla
   Työryhmät
   1.   Komitea voi uskoa erityiskysymysten tutkimisen varajäsenilleen, tai se voi perustaa työryhmiä tätä varten. Työryhmän puheenjohtajana on joko komitean varapuheenjohtaja, komitean jäsen tai varajäsen, komission virkamies taikka komitean nimeämä kyseisen työryhmän jäsen.
   2.   Komissio antaa työryhmille asianmukaista analyyttistä ja organisatorista tukea.
   3.   Työryhmät voivat pyytää avukseen asiantuntijoita.
   4.   Komitea voi myös perustaa muiden komiteoiden tai elinten kanssa yhteisiä työryhmiä, joiden hallinnointia koskevista säännöistä päätetään yhteisesti.
   6 artikla
   Työmarkkinaosapuolten kuuleminen
   Tehtäväänsä toteuttaessaan komitea kuulee työmarkkinaosapuolia. Tässä yhteydessä se luo yhteydet niihin työmarkkinaosapuoliin, jotka ovat edustettuina kasvua ja työllisyyttä käsittelevässä kolmikantaisessa sosiaalihuippukokouksessa.
   7 artikla
   Siirtymäsäännökset
   Päätöksen 2000/98/EY 3 artiklan mukaisesti valitun jäsenen toimikausi jatkuu tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti määräytyvän toimikauden loppuun. Tällaisen toimikauden alkamispäivänä pidetään päätöksen 2000/98/EY 3 artiklan mukaisesti tapahtuneen valinnan päivämäärää.
   8 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätös 2000/98/EY siitä päivästä alkaen, jona komitea kokoontuu ensimmäisen kerran tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Komitean ensimmäinen kokous on pidettävä viimeistään neljän kuukauden kuluttua tämän päätöksen hyväksymispäivästä.
   9 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. DŪKLAVS

      (1)  Neuvoston päätös 2003/174/EY, tehty 6 päivänä maaliskuuta 2003, kasvua ja työllisyyttä käsittelevän kolmikantaisen sosiaalihuippukokouksen perustamisesta (EUVL L 70, 14.3.2003, s. 31).

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (4)  Neuvoston päätös 2000/98/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, työllisyyskomitean perustamisesta (EYVL L 29, 4.2.2000, s. 21).


Avis juridique important

|

32002D0758

2002/758/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä syyskuuta 2002, talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2002 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi

Virallinen lehti nro L 253 , 21/09/2002 s. 0009 - 0020

Neuvoston päätös,tehty 17 päivänä syyskuuta 2002,talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2002 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi(2002/758/EY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 259 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,on kuullut komissiota,sekä katsoo seuraavaa:(1) Talous- ja sosiaalikomitean nykyisten jäsenten toimikausi päättyy 20 päivänä syyskuuta 2002(1). On aiheellista nimetä jäsenet uudeksi neljän vuoden kaudeksi, joka alkaa 21 päivänä syyskuuta 2002.(2) Kukin jäsenvaltio on esittänyt luettelon ehdokkaista, joita on kaksi kertaa niin monta kuin jäsenvaltion kansalaisia nimetään jäseniksi.(3) Komitean kokoonpanossa otetaan huomioon tarve varmistaa talous- ja yhteiskuntaelämän eri alojen riittävä edustus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTalous- ja sosiaalikomitean jäseniksi nimetään 21 päivänä syyskuuta 2002 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi henkilöt, joiden nimi on tämän päätöksen liitteenä olevassa luettelossa.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä noudatetaan päivästä, jona se tehdään.Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. S. Møller(1) EYVL L 257, 19.9.1998, s. 37.ANEXO/BILAG/ANHANG/ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ/ANNEX/ANNEXE/ALLEGATO/BIJLAGE/ANEXO/LIITE/BILAGALISTA DE LOS MIEMBROS DEL COMITÉ ECONÓMICO Y SOCIAL/LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG/LISTE DER MITGLIEDER DES WIRSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES/ΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΜΕΛΩΝ ΤΗΣ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΗΣ ΚΑΙ ΚΟΙΝΩΝΙΚΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ/LIST OF THE MEMBERS OF THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE/LISTE DES MEMBRES DU COMITÉ ÉCONOMIQUE ET SOCIAL/ELENCO DEI MEMBRI DEL COMITATO ECONOMICO E SOCIALE/LIJST VAN LEDEN VAN HET ECONOMISCH EN SOCIAAL COMITÉ/LISTA DOS MEMBROS DO COMITÉ ECONÓMICO E SOCIAL/TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN JÄSENTEN LUETTELO/FÖRTECKNING ÖVER LEDAMÖTER I EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNBELGIË/BELGIQUE/BELGIENBEIRNAERT WilfriedEre-bestuurder-directeur-generaal van het VBODESTIN RaymondDirecteur général de la Confédération des industries agroalimentaires de l'UE (CIAA)DE VADDER AlfonsDirecteur-generaal van de Federatie van Belgische DistributieondernemingenRAVOET GuidoDirecteur-generaal van de Belgische Vereniging van BankenSOMVILLE YvesDirecteur du service d'études de la Fédération wallonne de l'agricultureFAES ChristineDirecteur UNIZO InternationaalHAAZE GuyNationaal voorzitter van de Algemene Centrale der Liberale Vakbonden van BelgiëPIETTE JoslySecrétaire général de la Confédération des syndicats chrétiens de BelgiqueDERRUINE OlivierCollaborateur au service d'études CSC de BelgiqueNOLLET MichelFGTBLADRILLE ArthurFGTBHOFFELT Jean-FrançoisSecrétaire général de la Fédération belge des coopératives "Febecoop"DANMARKCand. oecon Anita VIUMArbejderbevægelsens ErhvervsrådAfdelingschef Elly Kjems HOVE, PDDansk IndustriKonsulent Dorthe ANDERSENDansk ArbejdsgiverforeningInternational sekretær Søren KARGAARDFunktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)Rådsmedlem i Forbrugerrådet, økonom Lisbeth BAASTRUPFunktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)Afdelingschef Bo GREENHandelskammeretSekretariatschef Leif Erland NIELSENDanske AndelsselskaberSekretær Ib WISTISENLOKonsulent Preben KARLSENLO-Denmark, Bruxelles OfficeDEUTSCHLANDDaubertshäuser, KlausVorstandsmitglied der Deutschen Bahn AGDr. Frerichs, GökePräsidiumsmitglied des Bundesverbandes des Deutschen Groß- und AußenhandelsDr. Boving, DagmarReferatsleiterin für Europa/Europapolitik beim Deutschen Industrie- und HandelskammertagDr. Kienle, AdalbertStellvertretender Generalsekretär des Deutschen BauernverbandesVoß, BerndStellvertretender Bundesvorsitzender der Arbeitsgemeinschaft bäuerliche LandwirtschaftDr. Freihr. Frank von Fürstenwerth, JörgHauptgeschäftsführer und geschäftsführendes Präsidiumsmitglied des Gesamtverbandes der Deutschen VersicherungswirtschaftDipl.-Vw. Hornung-Draus, RenateGeschäftsführerin und Abteilungsleiterin bei der Bundesvereinigung der Deutschen ArbeitgeberverbändeDipl.-Vw. Welschke, BernhardAbteilungsleiter für Europapolitik im Bundesverband der Deutschen IndustrieDr. Engelen-Kefer, UrsulaStellvertretende Vorsitzende des Deutschen GewerkschaftsbundesPutzhammer, HeinzMitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen GewerkschaftsbundesDr. Benz-Overhage, KarinGeschäftsführendes Vorstandsmitglied der IG MetallFreese, UlrichMitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes der IG BCEOtt, ErhardMitglied des Bundesvorstandes von ver.diWilms, Hans-JoachimStellvertretender Bundesvorsitzender der IG BAUAlleweldt, KarinReferatsleiterin in der Abteilung für internationale und europäische Gewerkschaftspolitik beim Bundesvorstand des Deutschen GewerkschaftsbundesGraf von Schwerin, AlexanderVertreter der Christlich-Demokratischen Arbeitnehmerschaft Deutschlands (CDA)Ribbe, LutzDirektor bei EURONATUR und Mitglied des Bundesvorstandes des BUNDProf. Dr. Wolf, GerdDirektor a. D. am Institut für Plasmaphysik des Forschungszentrums Jülich und Prof. an der Universität DüsseldorfRA Metzler, ArnoHauptgeschäftsführer im Bundesverband der Freien Berufe und Leiter des Brüsseler BürosProf. Dr. Steffens, HeikoStellvertretender Vorsitzender der Verbraucherzentrale Berlin und Professor an der TU BerlinStöhr, FrankMitglied der Bundesleitung im Deutschen BeamtenbundSchleyer, Hanns-EberhardGeneralsekretär des Zentralverbandes des Deutschen HandwerksGräfin zu Eulenburg, SoschaVizepräsidentin der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege und Vizepräsidentin des Deutschen Roten KreuzesDr. Heinisch, RenateRepräsentantin der Bundesarbeitsgemeinschaft der Senioren-Organisationen/Kontaktstelle BrüsselΕΛΛΑΔΑΕιρ. ΠΑΡΗΜόνιμος Εκπρόσωπος του Γραφείου του ΣΕΒ στις ΒρυξέλλεςΣύνδεσμος Ελληνικών ΒιομηχανιώνΑ. ΜΠΡΕΔΗΜΑ-ΣΑΒΒΟΠΟΥΛΟΥΔιευθύντρια Τμήματος Διεθνών/Ευρωπαϊκών Θεμάτων της ΕΕΕΈνωση Ελλήνων ΕφοπλιστώνΓ. ΜΟΤΣΟΣΠρόεδρος ΓΣΕΒΕΕΓενική Συνομοσπονδία Επαγγελματιών Βιοτεχνών Εμπόρων ΕλλάδαςΓ. ΚΑΛΛΙΓΕΡΟΣΓενικός Γραμμάτεας ΠΟΞΠΟΞΙ. ΜΑΝΩΛΗΣΓενικός Γραμμάτεας ΓΣΕΕΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΙ. ΠΑΝΑΓΟΠΟΥΛΟΣΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΓ. ΝΤΑΣΗΣΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΧ. ΚΟΡΥΦΙΔΗΣΠρόεδρος Γενικού Συμβουλίου ΑΔΕΔΥΑνώτατη Διοίκηση Ενώσεων Δημοσίων ΥπαλλήλωνΧ. ΦΑΚΑΣΜέλος Δ.Σ. ΓΕΣΑΣΕΓενική Συνομοσπονδία Αγροτικών Συλλόγων ΕλλάδαςΝ. ΛΙΟΛΙΟΣΜέλος Δ.Σ. ΠΑΣΕΓΕΣΠανελλήνια Συνομοσπονδία Ενώσεων Γεωργικών ΣυνεταιρισμώνΓ. ΤΖΑΝΑΚΑΚΗΣΑ Αντιπρόεδρος ΚΕΔΚΕΚΕΔΚΕΔ. ΔΗΜΗΤΡΙΑΔΗΣΠρόεδρος Ε.Σ. ΘεσσαλονίκηςΔΣΑESPAÑASr. José María ESPUNY MOYANOPresidente de la Federación de Industrias Oleícolas de España (FIODE)Sr. Jorge HAY GUAJARDO-FAJARDOConsultor, Batt &  PartnersSr. Ángel PANERO LÓPEZVocal de la Junta Directiva de CEOE y CEPYMESr. José SARTORIUS ÁLVAREZ DE BOHORQUESDirector General Adjunto y Director General del Área Internacional del Banco Popular EspañolSr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARODelegado de la CEOE ante la Unión EuropeaSra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZVocal de la Junta Directiva de la CEOE y Presidenta de la Confederación de Empresarios de MelillaSr. Rafael BARBADILLO LÓPEZSubdirector General de la Federación Española Empresarial de Transportes de Viajeros (Asintra)Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZADirector Técnico del Departamento de Relaciones Laborales Internacionales del OCEI de la Universidad ComplutenseSr. Sergio SANTILLÁN CABEZAAbogadoUnión General de Trabajadores (UGT)Sr. Juan MENDOZA CASTROColaborador de UGT para asuntos internacionalesSra. María Candelas SÁNCHEZ MIGUELSecretaria Confederal de Política InternacionalSr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOSSr. Juan MORENO PRECIADOSResponsable de la Oficina de CC.OO. en BruselasSra. Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI ETXANIZResponsable del Departamento InternacionalSr. Miguel Ángel CABRA DE LUNAVocal de Relaciones Internacionales de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES)Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLERAsociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)Sr. Francisco CEBALLO HERREROAsociación General de Consumidores (Asgeco)Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRREVicepresidente de la Federación Española de Organizaciones Pesqueras (FEOPE)Sr. Fernando MORALEDA QUÍLEZSecretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y GanaderosSr. Pedro BARATO TRIGUEROPresidente Nacional de ASAJASr. Joan CABALL i SUBIRANAMiembro de la Comisión Ejecutiva de COAG, Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo RuralFRANCEGroupe I - EmployeursMonsieur Bruno VEVERMEDEF (Mouvement des entreprises de France)Directeur chargé de la coordination des affaires européennesMonsieur Philippe LEVAUXMEDEF (Mouvement des entreprises de France)Vice-président de la Fédération de l'industrie européenne de la construction (FIEC)Président de la commission économique de la FIECMonsieur Stéphane BUFFETAUTUTP (Union des transports publics)Chargé de mission Europe auprès du président de Vivendi environnementMonsieur Henri MALOSSEACFCI (Assemblée des chambres françaises de commerce et de l'industrie)Directeur à l'ACFCIMonsieur Hubert GHIGONISCGPME (Confédération générale des petites et moyennes entreprises)Vice-président de la CGPMEMonsieur Pierre SIMONAFECEI (Association française des établissements de crédit et des entreprises d'investissement)Directeur général de l'Association française des établissements de crédit et des entreprises d'investissementGroupe II - TravailleursMonsieur Claude CAMBUSCGC (Confédération française de l'encadrement)Vice-président de la CGCMonsieur Jean-Jacques CARMENTRANFO (Force ouvrière)Membre de la commission exécutive confédéraleMonsieur Jean-Marc BILQUEZFO (Force ouvrière)Secrétaire confédéralMonsieur Jacques VOISINCFTC (Confédération française des travailleurs chrétiens)Vice-président confédéralMonsieur Roger BRIESCHCFDT (Confédération française démocratique du travail)Chargé de missionMonsieur Gérard DANTINCFDT (Confédération française démocratique du travail)Chargé de missionMadame An LE NOUAIL-MARLIÈRECGT (Confédération générale du travail)Membre de la Confédération exécutive confédérale, conseiller à l'espace confédéral Europe-InternationalMonsieur Daniel RETUREAUCGT (Confédération générale du travail)Conseiller à l'espace confédéral Europe-InternationalGroupe III - Activités diversesMonsieur Jean LARDINAPCM (Assemblée permanente des chambres de métiers)Président de la CAPEB (Confédération de l'artisanat et des petites entreprises du bâtiment)Monsieur Jean-Paul BASTIANFNSEA (Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles)Vice-président de la FNSEAMonsieur Thierry UHLMANNCNJA (Centre des jeunes agriculteurs)Trésorier adjoint du CNJAMonsieur Gilbert BROSAPCA (Assemblée permanente des chambres d'agriculture)Vice-président de l'APCA et président de la chambre d'agriculture de Haute-LoireMonsieur Noël DUPUYCNMCCA(Confédération nationale de la mutualité, de la coopération et du crédit agricoles)Vice-président de la fédération nationale du crédit agricole et président de la caisse régionale du crédit agricole de Touraine-PoitouMadame Évelyne PICHENOTCES (Conseil économique et social)Présidente de la délégation pour l'Union européenne du Conseil économique et socialMembre du groupe de la CFDT au Conseil économique et socialMonsieur Lucien BOUISUNAF (Union nationale des associations familiales)Directeur du Bureau de vérification de la publicitéMonsieur Daniel LE SCORNETFNMF (Fédération nationale de la mutualité française)Administrateur de la Fédération des mutuelles de FranceMonsieur Adrien BEDOSSAUNAPL (Union nationale des professions libérales)Vice président de l'UNAPLMonsieur Jean-Michel BLOCH-LAINEUNIOPSS(Union nationale interfédérale des oeuvres et organismes privés sanitaires et sociaux)Président de l'UNIOPSSIRELANDEmployer PillarMs Claire CarrollIBECHolly CottageTempleluskAvocaCounty WicklowMr Harry ByrneIBEC17 Park DriveRanelaghDublin 6Mr Thomas McDonaghChambers of CommerceMcDonagh HouseGalway Technology ParkParkmoreGalwayTrade Union PillarMr Jim McCuskerGeneral SecretaryNIPSAHarkin House54 Wellington ParkBelfast BT96DPMr William A AttleySIPTU41 Beachwood LawnsRathcooleCounty DublinMs Joan CarmichaelICTUAssistant General SecretaryICTU31-32 Parnell SquareDublin 2Farming PillarMr John DonnellyIFAConicareAbbeyLoughreaCounty GalwayMr Frank AllenICMSAICMSAJohn Feely HouseDublin RoadLimerickCommunity and Voluntary PillarMs Jillian van TurnhoutNYCIO &  E GroupSandyford Industrial EstateDublin 18ITALIAPESCI PatrizioConfindustriaRanocchiari VirgilioConfindustriaBRAGHIN PaoloConfindustriaBURANI UmbertoABIPETRINGA FrancescoCONFAPIREGALDO GiacomoConfcommercioPEZZINI AntonelloConfartigianatoMASCIA SandroConfagricolturaCHIRIACO FrancoCGILFLORIO SusannaCGILCASSINA Giacomina Enrica MariaCISLSEPI MarioCISLDI ODOARDO BrunoUILKIRSCHEN EnricoUILPOLVERINI RenataUGLMAURO Rosa Angela detta RosiSINPABEDONI PaoloColdirettiSCALVINI FeliceConfcooperativeFUSCO LuciaLega Nazionale Cooperative e MutueANGELO MaurizioCIDACONFALONIERI RobertoConfedirROSSITTO CorradoUnionquadriCARBONI GiuseppeCISALJAHIER LucaACLILUXEMBOURGM. Ted MathgenDirecteur adjoint de la Chambre des métiersM. Jos EwertDirecteur général du groupe de la Centrale paysanneM. Paul JunckSecrétaire général ArcelorM. Robert SchadeckCoordinateur des mesures sociales de réinsertion (LCGB)M. Jean-Claude RedingSecrétaire général (CGT)M. Raymond HencksMembre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP)NEDERLANDDe heer J.P. van IERSELOud-voorzitter Kamer van Koophandel VNO-NCWDe heer A.M. HUNTJENSSecretaris Internationale Zaken VNO-NCWDe heer K.B. van POPTADirecteur Internationale Zaken MKB-NederlandDe heer P.L.H. GERAADSBeleidsmedewerker Internationale tuinbouw LTO-NederlandDe heer J.G.W. SIMONSVoorzitter NVOMevrouw M. BULKBeleidsmedewerker Europese Zaken FNVDe heer T. ETTYBeleidsmedewerker Internationale Zaken FNVDe heer W.W. MULLERVice-voorzitter Unie MHPDe heer M. SIECKERBestuurder FNV BondgenotenDe heer E. van VELSENBeleidsadviseur Christelijke Nationaal VakverbondDe heer D.M. WESTENDORPVoormalig algemeen directeur ConsumentenbondDe heer L.F. van MUISWINKELHoogleraar Algemene en OntwikkelingseconomieÖSTERREICHHerr Mag. Dipl.-Ing. Johann KÖLTRINGERHauptabteilungsleiter des Österreichischen RaiffeisenverbandesHerr Dr. Johannes KLEEMANNMitglied des Vorstandes der IndustriellenvereinigungHerr Dr. Klaus STÖLLNBERGERVorstand der Firma "Gallia Mineralölprodukte-Vertriebsgesellschaft AG"Frau Mag. Christa SCHWENGWirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und GesundheitHerr Mag. Wolfgang GREIFInternationaler Sekretär der Gewerkschaft der PrivatangestelltenFrau Mag. Angela ORSOLITSMitarbeiterin des Volkswirtschaftlichen Referates des ÖGB-Schwerpunkt EUHerr Gustav ZÖHRERInternationaler Sekretär der Gewerkschaft Metall-TextilHerr Thomas DELAPINAArbeiterkammer WienFrau Mag. Eva BELABEDArbeiterkammer OberösterreichHerr Dipl.-Ing. Rudolf STRASSERGeneralsekretär-Stellvertreter der Präsidentenkonferenz der Landwirtschaftskammern ÖsterreichsFrau Dr. Anne-Marie SIGMUNDEuropabeauftragte des Bundeskomitees der freien Berufe ÖsterreichsHerr Friedrich DINKHAUSERPräsident der Arbeiterkammer TirolPORTUGALGrupo ICIP - CONFEDERAÇÃO DA INDÚSTRIA PORTUGUESADr. Manuel Eugénio Pimentel Cavaleiro BrandãoCAP - CONFEDERAÇÃO DOS AGRICULTORES DE PORTUGALEng.a Maria Luísa Freire de Andrade SantiagoCCP - CONFEDERAÇÃO DO COMÉRCIO E SERVIÇOS DE PORTUGALDr. Paulo Jorge Baptista de AndradeAIP - ASSOCIAÇÃO INDUSTRIAL PORTUENSEDr. Paulo Manuel Gonçalves Pinto de Barros ValeGrupo IICGTP - CONFEDERAÇÃO GERAL DOS TRABALHADORES PORTUGUESESSr. Mário David Ferreirinha SoaresSr. Eduardo Manuel Nogueira ChagasUGT - UNIÃO GERAL DOS TRABALHADORESSr. Alfredo Manuel Vieira CorreiaSr. Vítor Hugo de Jesus SequeiraGrupo IIIDECO - ASSOCIAÇÃO PORTUGUESA PARA A DEFESA DO CONSUMIDORDr. Jorge Pegado LizCONSELHO NACIONAL DAS PROFISSÕES LIBERAISProf. Dr. Carlos Soares RibeiroCONFAGRI - CONFEDERAÇÃO NACIONAL DAS COOPERATIVAS AGRÍCOLAS E DO CRÉDITO AGRÍCOLA DE PORTUGAL, CCRLEng.o Francisco João Bernardino da SilvaUIPSS - UNIÃO DAS INSTITUIÇÕES PRIVADAS DE SOLIDARIEDADE SOCIALDr. José Custódio LeiriãoSUOMI/FINLANDUlla SirkeinenDirectorConfederation of Finnish Industry and EmployersFilip Hamro-DrotzSecretary of Trade PolicyConfederation of Finnish Industry and EmployersHarri KoulumiesDirectorEmployers' Confederation of Service IndustriesMarkus PenttinenHead of Unit for International AffairsThe Confederation of Unions for Academic Professionals in FinlandMartti ReunaHead of Unit for International AffairsFinnish Confederation of Salaried EmployeesPeter J. BoldtEconomistCentral Organisation of Finnish Trade UnionsPertti RauhioPlanning ChiefThe Finnish EntrepreneursSeppo KallioDirectorCentral Union of Agricultural Producers and Forest OwnersMarja-Liisa PeltolaHead of DepartmentThe Central Chamber of Commerce of FinlandSVERIGEGöran Valentin LAGERHOLMDirector/Ansvarsområde: European AffairsRepresenterar: Svenskt NäringslivIngrid Margareta JERNECKDeputy Director/Ansvarsområde: Brussels OfficeRepresenterar: Svenskt NäringslivBritt Inger Margareta SOLDÉUSDirector of Environmental Issues/Ansvarsområde: Commercial AffairsRepresenterar: Svensk HandelErik August Christopher HAHRAvdelningschef/Ansvarsområde: EU-frågorRepresenterar: TransportGruppenLars Allan NYBERGUtredare/Ansvarsområde: Samordnar och utreder EU-frågor gentemot förbunden ESK och EUMaud Barbro JANSSONOmbudsman/Ansvarsområde: Jämställdhets-, diskriminerings- och arbetsrättsfrågorErnst-Erik J EHNMARKRepresenterar: SACOUno WESTERLUNDPh.D./Ansvarsområde: Internationell sekreterare TCORepresenterar: TCOChristina Britta WAHROLINRepresenterar: Handikappförbundens samarbetsorganInger PERSSONOrdförande/Ansvarsområde: Ordförande i Sveriges konsumentrådRepresenterar: Sveriges konsumentrådStaffan Mats Wilhelm NILSSONRepresenterar: Lantbrukarnas Riksförbund, 105 33 StockholmJan Erik Anders OLSSONSenior rådgivare/Ansvarsområde: Utveckling av kooperativt företagande och social ekonomiRepresenterar: Kooperativa InstitutetUNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELANDGroup IBryan CassidyCassidy and Asociates International,Consultant, ex-MEPDavid SearsDeputy Director General, British Chamber of CommerceBen ButtersDirector Smallbusiness/EuropeDonna St HillInternational Consultant on Equality and Macro Economic Policy ReformFederation of Black Women Business OwnersSheila RitchieSolicitor, the Grant Smith Law PracticeBrenda KingConsultant/ConsigniaProfessor Robert BairdEconomist, adviser to Career Associates LtdClive WilkinsonConsultant, Gin and Vodka Association,President d'honneur to Confederation of European Spirit ProducersGroup IIDavid FeickartEuropean Office, TUCSir Ken JacksonAmicus Trade UnionAlison ShepherdVice-President UnisonMonica TaylorTGWU Executive Council MemberJudy McKnightGeneral Secretary, National Association of Probation OfficersDerek HunterRegional Secretary GMB Southern RegionSandy BoyleDeputy General Secretary, UNIFIBrian CurtisRMT Regional Organiser, Wales and the West of EnglandGroup IIIAnn DavisonExecutive Director, European Research into Consumer AffairsRose D'SaLaw professor, University of GlamorganSukhdev SharmaCommission for Racial EqualityRichard AdamsDirector of Contraflow - Executive Director of Warm Zones LtdJohn SimpsonConsultant economistMadi SharmaManaging Director, Original Eastern Foods LtdMaureen O'NeilDirector, Age Concern, ScotlandClaire WhittenExecutive Director, Northern Ireland Centre in Europe


Avis juridique important

|

31997D0131

97/131/EY: Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä joulukuuta 1996, elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavia eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

Virallinen lehti nro L 057 , 26/02/1997 s. 0001 - 0001

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 17 päivänä joulukuuta 1996,elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavia eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (97/131/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäyhteisö ja Uusi-Seelanti kävivät neuvotteluja päättääkseen elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä,näiden neuvottelujen tuloksena sopimus allekirjoitettiin 17 päivänä joulukuuta 1996,kaupan keskeytymisen välttämiseksi ja kunnes sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen sopimuksen 18 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen, mainittua sopimusta koskevien ratifiointimenettelyjensä saattamisesta päätökseen, osapuolet sopivat, että sopimusta sovelletaan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen väliaikaisesti, jakyseinen sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavia eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä koskevan sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta.Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa kyseinen kirjeenvaihtona tehty sopimus yhteisöä sitovasti.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 1996.Neuvoston puolestaI. YATESPuheenjohtaja


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 113/99/KOL, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1999, koulutukseen myönnettävän valtiontuen suuntaviivoista ja kahdeksannestatoista muutoksesta valtiontukea koskeviin menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihin

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

E1999C0113

Virallinen lehti nro L 137 , 08/06/2000 s. 0011 - 0019

EFTAn valvontaviranomaisen päätösN:o 113/99/KOL,tehty 4 päivänä kesäkuuta 1999,koulutukseen myönnettävän valtiontuen suuntaviivoista ja kahdeksannestatoista muutoksesta valtiontukea koskeviin menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihinEFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen(1) ja erityisesti sen 61-63 artiklan,ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen(2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla valtiontukea koskevan lainsäädännön soveltamisen,valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt(3)(4),Euroopan yhteisöjen komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 1998 koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet (EYVL C 343, 11.11.1998), joiden 36 kohdassa on ehdotus EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi aiheellisiksi toimenpiteiksi,ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun "Yleistä" kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan hyväksyttävä oikeudellisia asiakirjoja, jotka vastaavat komission antamia asetuksia,EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota,EFTAn valvontaviranomainen on 19 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä valtiontukia käsittelevässä monenvälisessä kokouksessa kuullut EFTAn jäsenvaltioita uusien suuntaviivojen laatimisesta,uusien suuntaviivojen kohdan 18A.5 2 kohta sisältää ehdotuksen valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan l artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi aiheellisiksi toimenpiteiksi ja edellyttää asianomaisten EFTA-valtioiden hyväksymistä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1. Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi luku 18A; koulutustuen suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä I.2. EFTA-valtioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös tästä päätöksestä, liite I mukaan luettuna, ja jossa kyseisiä valtioita pyydetään kahden kuukauden kuluessa ilmaisemaan hyväksyntänsä suuntaviivojen kohdan 18A.5 kohdassa 2 ehdotetuista aiheellisista toimenpiteistä.3. Tämä päätös ja sen liite I julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.4. Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 1999.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaKnut AlmestadPuheenjohtaja(1) Jäljempänä "ETA-sopimus".(2) Jäljempänä "sopimus valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta".(3) Käytetään myös nimitystä valtiontuen suuntaviivat.(4) Julkaistu alun perin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 240, 15.9.1994, ja samana päivänä julkaistussa EYVL:n ETA-täydennysosassa nro 34, viimeisin (17.) muutos hyväksytty päätöksellä N:o 112/99/KOL, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1999 (EYVL L 112, 11.5.2000, s. 75).LIITE I"18A KOULUTUSTUKI(1)18A.1 Johdanto(1) Vaikka työttömyysluvut EFTAn jäsenvaltioissa ovat tällä hetkellä varsin kohtuulliset, työllisyystilanteen parantamiseen tähtäävien keinojen löytäminen on jatkuvasti merkittävä haaste kaikille Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen allekirjoittaneille valtioille. ETA-sopimuksen johdanto-osasta sekä poliittisista julistuksista(2) käy ilmi, että sopimusvaltiot pitävät yhtenä tärkeimmistä yhteisistä tavoitteista harmonisen taloudellisen kehityksen ja työllisyyden edistämistä sekä taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden ehkäisemistä.(2) Koulutuksella on merkittävä osa sekä ETA:n teollisuuden kilpailukyvyn edistämisessä että työpaikkojen luomisessa ja säilyttämisessä. Koulutuksen merkitystä onkin korostettu useissa tilanteissa. ETA-sopimuksen allekirjoittajavaltiot ovat olleet yhtä mieltä siitä, että koulutusinvestointien edistäminen on erittäin tärkeää kilpailukyvyn, uuden kasvun käynnistymisen ja sosiaalisesti hyväksyttävän työllisyystason uudelleen saavuttamisen kannalta(3). ETA-sopimuksen piirissä tehtävän yhteistyön puitteissa, jotka eivät tosin ole aivan yhtä kattavat kuin Euroopan unionin yhteistyöpuitteet, EFTA-valtiot ovat asettaneet samoja tavoitteita kuin Euroopan unioni; nämä tavoitteet koskevat työvoiman ammattitaidon, koulutuksen ja sopeutumiskyvyn edistämistä sekä taloudelliseen muutokseen sopeutuvien työmarkkinoiden kehittämistä. Nämä yhteiset tavoitteet, joiden päämääränä on korkea työllisyys, on otettava huomioon myös sovellettaessa kilpailusääntöjä ETA-sopimuksen yhteydessä.(3) Useat tutkimukset osoittavat, että ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on yksi tärkeimmistä yritysten sijoittautumispäätöksiin vaikuttavista tekijöistä. Koulutuksella on siis tärkeä tehtävä, ei pelkästään työntekijän kannalta, jonka tilanne työmarkkinoilla paranee ja jonka työttömyyden uhka pienenee, tai yrityksen kannalta, jolle koulutus merkitsee suorituskyvyn parantumista, vaan myös alueiden talouselämän kannalta; työvoiman ammattitaidon taso vaikuttaa kiistämättömästi uusien investointien saamiseen.(4) Työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja taidoissa ilmenevien puutteiden vähentämiseksi toteutettavat toimet edellyttävät kaikkien osapuolten, jäsenvaltioiden, yritysten, yksityishenkilöiden ja työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista. Koulutuksen alalla on parhaillaan käynnissä useita aloitteita niin kansallisella kuin Euroopan unionin tasolla, joihin EFTAn jäsenvaltiot monissa tapauksissa osallistuvat aktiivisesti ETA-sopimuksen VI osassa mainittujen yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella. Valvontaviranomainen pyrkii varmistamaan, ettei valtiontuen valvonnasta muodostu kohtuutonta estettä EFTAn jäsenvaltioiden käyttämille työmarkkinapolitiikan välineille, joiden on sovelluttava ETA-sopimuksen toimintaan.(5) Yleisesti näytetään olevan yhtä mieltä siitä, että ETA-valtioiden toimenpiteitä ei voida rajoittaa perus- ja ammattikoulutuksen sekä työttömien koulutuksen parantamiseen. Yritykset eivät voi mukautua rakenteellisiin ja teknologisiin muutoksiin pelkästään irtisanomalla työntekijöitään ja palkkaamalla tilalle ammattitaitoisempaa työvoimaa. On kehitettävä myös ennaltaehkäiseviä politiikkoja, joilla työntekijöitä rohkaistaan parantamaan ammattitaitoaan ja sopeutumiskykyään ja joilla yrityksiä kannustetaan investoimaan työntekijöidensä koulutukseen. Näin pyritään välttämään heikoimmin koulutettujen työntekijöiden joutuminen työttömäksi takaamalla heille uudelleenkoulutus ja monipuolisten taitojen saaminen. Tähän tarvitaan huomattavia varoja, ja julkinen tuki voi olla tarpeellinen kannustin kaikkien sopimusosapuolten etu huomioon ottaen.(6) Suurin osa koulutusalan julkisesta rahoituksesta ei kuulu kilpailusääntöjen soveltamisalaan. Kun EFTAn jäsenvaltiot ottavat käyttöön rahoitus- ja verokannustimia rohkaistakseen yrityksiä investoimaan työntekijöidensä koulutukseen, on varmistettava, etteivät nämä kannustimet ole ristiriidassa kilpailupolitiikan tavoitteiden kanssa, joilla pyritään yhteisön koulutuspolitiikan tavoin turvaamaan yritysten kilpailukyky. Valvontaviranomaisen on sopimuksen 61 ja 62 artiklassa vahvistettujen valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti tarkasteltava koulutustoimenpiteitä, jotka saattavat olla perustamissopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, ja varmistuttava, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sopimuksen toimintaan.(7) Koulutuskustannukset kuuluvat yhä suuremmassa määrin niihin kustannuksiin, joista yritysten on vastattava säilyttääkseen kilpailukykynsä. Tekninen kehitys, uusien tekniikoiden käyttöönotto sekä tutkimuksen ja teknisen kehittämisen alalla saavutettu nopea edistyminen pakottavat yritykset kouluttamaan henkilöstöään jatkuvasti. Koulutukseen myönnettävä tuki, jolla pyritään vähentämään eräiden yritysten tavanomaisia kustannuksia, jotka aiheutuvat niiden työntekijöiden ammattitaidon parantamisesta ja jotka näin ollen ovat niiden oman edun mukaisia, antaa niille etulyöntiaseman kilpailijoihinsa nähden ja on täten omiaan vääristämään kilpailua.(8) Kun jokin toimenpide on 61 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, siitä on ilmoitettava ajoissa viranomaiselle, jonka on hyväksyttävä toimenpide ennen sen toteuttamista. Tämän järjestelmän ainoana tavoitteena on taata tukiin kohdistuva viranomaisen ehkäisevä valvonta, jonka tarkoituksena on välttää yhteisen edun vastaisia kilpailun vääristymiä aiheuttavien toimenpiteiden toteuttaminen. Tarkastellessaan tietyn toimenpiteen soveltuvuutta sopimuksen toimintaan valvontaviranomainen ottaa huomioon tuen myönteiset vaikutukset, joiden seurauksena kilpailun vääristyminen voi olla perusteltua.(9) Koulutuksella on yleensä myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan. Kun jokin yritys panostaa koulutukseen, se hyödyttää tietenkin koulutettavia työntekijöitä, mutta samalla kasvaa se ammattitaitoisten työntekijöiden joukko, josta myös muut yritykset voivat palkata työntekijöitä. Koulutukseen suunnatut investoinnit lisäävät Euroopan talousalueen teollisuuden kilpailukykyä ja alueen vetovoimaa yritysten perustamisen kannalta. Koska yrityksessä ei oteta huomioon näitä toissijaisia vaikutuksia päätettäessä koulutukseen investoimisesta, on mahdollista, että yritysten tällä alalla toteuttamat toimet ovat yhteiskunnallista ihannetta vähäisemmät, varsinkin kun koulutukseen investoimiseen liittyy yritysten kannalta se vaara, että koulutetut työntekijät siirtyvät toisiin yrityksiin. Vaara on yleensä sitä suurempi, mitä pienempi yritys on, mikä on yksi syy siihen, että nämä yritykset ovat haluttomia investoimaan koulutukseen. Vaara kasvaa myös silloin, kun hankittua pätevyyttä voidaan hyödyntää muissa yrityksissä. Näin ollen voidaan päätellä, että suurin osa koulutukseen myönnettävästä tuesta ei ole pelkkää toimintatukea ja että valvontaviranomainen voi suhtautua siihen myönteisesti edellyttäen, että sen mahdollisesti aiheuttamat kilpailun vääristymät voidaan perustella tai niitä voidaan tasapainottaa sillä, että kyseiset toimenpiteet edistävät yhteistä etua, mitä ei voida saavuttaa yksinomaan markkinavoimien avulla. Tästä syystä valvontaviranomainen suhtautuu yleensä myönteisesti koulutustukeen valtiontukia koskevan politiikkansa yhteydessä.(10) Nämä suuntaviivat, joiden perusteella valvontaviranomainen arvioi koulutustuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan, on laadittu, jotta kyseisiin tukiin kohdistuva yhteisön valvonta voitaisiin tehdä avoimemmaksi ja jotta varmistettaisiin yhtäläinen kohtelu. Tässä yhteydessä vahvistettujen perusteiden tavoitteena on varmistaa, että ainoastaan sellainen koulutukseen myönnettävä tuki hyväksytään, joka edistää yhteisten tavoitteiden toteutumista, että tuki ei ylitä kannustamiseen tarvittavaa tasoa ja ettei se muodosta peiteltyä toimintatukea.(11) Kyseisten suuntaviivojen tavoitteena on:- selkeyttää ETA-sopimuksen 61 artiklan sekä valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan tulkintaa koulutustuen yhteydessä, jotta voitaisiin varmistaa, että valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdassa määrätyllä ennakkoilmoitusvelvoitteella saavutetaan suurempi oikeusvarmuus ja avoimuus,- varmistaa koulutustuen sääntöjen sekä muuta tukea koskevien (erityisesti muissa suuntaviivoissa ja puitteissa esitettyjen) sääntöjen yhdenmukaisuus,- lisätä sen lähestymistavan avoimuutta, jota valvontaviranomainen noudattaa arvioidessaan koulutustuen soveltuvuutta.(12) Kohdassa 18A.2 kuvataan, millaisia toimenpiteitä voidaan pitää tukena, johon sovelletaan ETA-sopimuksen kilpailusääntöjä. Kohdassa 8A.3 määritellään suuntaviivojen soveltamisala. Periaatteet, joiden perusteella valvontaviranomainen arvioi tuiksi katsottavien toimenpiteiden soveltuvuutta, esitetään kohdassa 18A.4. Näiden periaatteiden avulla aktiivisen työllisyyspolitiikan tavoitteet voidaan sovittaa yhteen kaikille yrityksille yhteisen toimintakentän kanssa, ja niiden perusteella valvontaviranomainen määrittelee tiettyjä intensiteettitasoja, joiden mukaisesti myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Ehdotettujen tasojen väliset erot heijastavat tuen erilaisia ulkoisvaikutusten ja tarpeiden asteita, riippuen koulutuksen monipuolisuudesta, yrityksen koosta ja alueesta, jolla yritys sijaitsee.18A.2 ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisala(1) Nämä suuntaviivat koskevat ainoastaan toimenpiteitä, jotka kuuluvat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Kyseisen kohdan mukaan 'EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan'. Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan tukea, jolla suositaan yhtä tai useampaa yritystä tai teollisuudenalaa alentamalla kustannuksia, jotka niiden on tavallisesti kannettava silloin, kun ne haluavat työntekijöidensä lisäävän taitojaan tai kun ne antavat näille mahdollisuuden siihen.(2) Koska monet koulutusalan toimenpiteet ovat luonteeltaan yleisiä, ne eivät kuulu ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Suurin osa koulutustoimista kuuluu itse asiassa valtioiden perinteisiin tehtäviin ja niistä on yleistä hyötyä kaikille kansalaisille tai työntekijöille. Tällaisiin koulutustoimenpiteisiin myönnetty valtion rahoitus ei suosi tiettyä yritystä tai tuotannonalaa 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Toimivaltaisten valvontaviranomaisten päätöksentekomenettelystä ja toimivaltaisten tuomioistuinten oikeuskäytännöstä ilmenee, missä tilanteissa toimenpide on luonteeltaan 'yleinen toimenpide', jolloin se ei kuulu ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tilanne on tällainen erityisesti seuraavien koulutustoimenpiteiden osalta:- peruskoulutus ja tietynlaiset koulutusjärjestelmät (esim. oppisopimus- ja vuorottelukoulutusjärjestelmät),- työttömien ammattikoulutusta ja uudelleenkoulutusta koskevat toimenpiteet, yrityksissä tapahtuvat harjoittelujaksot mukaan luettuina,- suoraan työntekijöille tai jopa tietyille työntekijäryhmille suunnatut toimenpiteet, jotka tarjoavat näille mahdollisuuden osallistua koulutukseen yrityksestä tai alasta riippumatta (esim. 'learning account' -järjestelmä), sekä- yleiset verokannustinjärjestelmät (esim. verohyvitykset), joista voivat hyötyä kaikki työntekijöiden koulutukseen investoivat yritykset ja joita sovelletaan ilman eri toimenpiteitä.(3) Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää korostaa, että teoriassa yleisesti sovellettavalla toimenpiteellä, joka suosii käytännössä yhtä tai useampaa yritystä tai alaa, on itse asiassa erityistoimenpiteen luonne. Näin on esimerkiksi silloin, kun viranomaisilla on yleistä toimenpidettä soveltaessaan harkintavalta, joka antaa niille mahdollisuuden määritellä rahoituksen määrän tapauskohtaisesti(4). Tällaiset toimenpiteet saattavat olla 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea ja niistä on ilmoitettava valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla.(4) Tuki kuuluu perustamissopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ainoastaan, jos se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan. Näin ollen koulutustuki, jota myönnetään sellaisille yrityksille tai aloille, joiden toiminta ei ole tai ei todennäköisesti ole sopimuspuolten välisen kaupan kohteena (esimerkiksi tietyt lähipalvelut), ei kuulu 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos tuki noudattaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä sellaisena kuin se on määritelty näiden valtiontuen suuntaviivojen 12 luvussa, sen ei katsota vaikuttavan Euroopan talousalueella käytävään kauppaan. Tällainen tuki ei siis kuulu 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eikä siitä tarvitse ilmoittaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla.18A.3 Suuntaviivojen soveltamisalaA Periaatteet(1) Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin niiden voimassaoloaikana ilmoitettuihin tai toteutettuihin koulutustukiin, lukuun ottamatta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää tukea (esimerkiksi työntekijöiden uudelleenkoulutuksen osalta), jota arvioidaan luvussa 16 komission asiaa koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen näkemysten perusteella. Näitä suuntaviivoja sovelletaan ensisijaisesti pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen luvussa 10 vahvistettuihin koulutustukia koskeviin määräyksiin nähden.(2) Näitä suuntaviivoja sovelletaan periaatteessa kaikilla aloilla. Kuitenkin niin kutsutuilla herkillä aloilla tai sellaisilla aloilla, joilla myönnettyjä tukia varten on olemassa alakohtaiset säännöt(5), näitä suuntaviivoja sovelletaan vain silloin kun eri säännöt eivät ole ristiriidassa keskenään. Lentoliikenteen alalla niitä sovelletaan kuitenkin täysimääräisesti.(3) Näitä suuntaviivoja sovelletaan koulutustukiin riippumatta siitä, onko koulutuksen tarjoajana itse yritys vai julkinen tai yksityinen koulutuskeskus.B Yhteys työllisyystukeen(4) Näissä suuntaviivoissa tarkoitettu koulutustuki on erotettava työllisyystuesta, jonka soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan on arvioitava asiaa koskevien suuntaviivojen perusteella(6). Tietyt työllisyystukitoimet ovat osittain perusteltavissa sillä, että tuensaajana olevan yrityksen on määrättyjä työntekijöitä palkatessaan maksettava ylimääräisiä koulutuskuluja. Tällaista tukea on erityisesti tuki, jonka tavoitteena on edistää sellaisten työttöminä olevien henkilöiden palkkaamista, joilla on erityisiä vaikeuksia työmarkkinoille pääsyssä. Jos tällaisen tuen tavoitteena ja välittömänä vaikutuksena on työllisyyden parantaminen kannustamalla työnantajaa rahoituksen avulla ottamaan palvelukseensa työntekijöitä, joita ei ilman tätä tukea olisi rekrytoitu, kyseinen tuki on luokiteltava kokonaisuudessaan työllisyystueksi. Koulutus on tällöin toissijainen seikka, joka sisältyy tuen tavoitteena olevaan työllistämiseen. Lisäksi tällaisessa tapauksessa olisi usein mahdotonta määritellä koulutukseen liittyvää tuen osaa ja erottaa se kokonaishankkeesta. Vaikka työllisyystuki sisältäisi myös koulutustukea, sitä tarkastellaan työllisyystukena.(5) On huomattava, että työllisyystuen suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluu ainoastaan tuki, joka ei ole sidoksissa investointeihin. Kun investointiin sidoksissa oleva työllisyystuki sisältää myös koulutustukea, sitä tarkastellaan erikseen näiden koulutukseen myönnettävän valtiontuen suuntaviivojen perusteella.18A.4 Koulutustuen arviointiperusteetA Yleiset periaatteet(1) ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa kiellettyyn koulutustukeen voidaan tietyin edellytyksin soveltaa jotakin mainitun 61 artiklan 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista.(2) Tärkein näistä poikkeuksista on 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, jonka mukaan valvontaviranomaisella on oikeus sallia tuki tietyn toiminnan kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Yrityksen henkilöstön ammattitaidon parantamiseen tähtäävät toimenpiteet vahvistavat osaltaan kyseisen yrityksen kilpailukykyä ja edistävät tässä mielessä tietyn toiminnan kehitystä. Koulutuksella on ehdottoman tärkeä asema myös otettaessa käyttöön uusia tekniikoita ja kannustettaessa yrityksiä uutta luovaan toimintaan ja investointeihin. Koulutuksella voidaan edistää myös työpaikkojen luomista ja säilyttämistä. Näistä syistä koulutustukeen voidaan mahdollisesti soveltaa 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.(3) Tärkein koulutustukea puoltava peruste on se, että sillä edistetään markkinoiden joidenkin epäkohtien korjaamista. Tämä pätee erityisesti ammatilliseen koulutukseen, jolla on monenlaisia ulkoisia vaikutuksia. Koulutuksen ulkoisvaikutusten merkittävyys liittyy pääasiassa sen avulla hankittujen taitojen ja pätevyyksien siirrettävyyteen. Tästä syystä valvontaviranomainen pitää perusteltuna suhtautua myönteisemmin niihin ammatillista täydennyskoulutusta koskeviin hankkeisiin, jotka suurelta osin hyödyttävät työntekijöitä enemmän kuin mikä on ehdottoman välttämätöntä heidän työtehtäviensä kannalta, ja jotka eivät vastaa ainoastaan yrityksen erityistarpeisiin.(4) Tästä syystä valvontaviranomainen tekee eron erityiskoulutushankkeiden ja yleisten koulutushankkeiden välillä:- Erityiskoulutus koostuu teoreettisesta ja käytännön koulutuksesta, jota voidaan soveltaa suoraan ja pääasiallisesti tuensaajayrityksessä työskentelevän henkilön nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä. Koulutus liittyy yrityksen erityistoimintaan. Osa tästä koulutuksesta annetaan tavallisesti työntekijän työpaikalla. Sen hyödynnettävyys muissa yrityksissä tai muilla työelämän aloilla on hyvin vähäistä.- Yleiskoulutuksessa tarjotaan tietoja ja taitoja, joita ei voida soveltaa pelkästään tai pääasiallisesti tuensaajayrityksessä työskentelevän henkilön senhetkisessä tai tulevassa työtehtävässä. Yleiskoulutus liittyy yrityksen yleiseen toimintaan ja tarjoaa pätevyyksiä, joita voidaan hyödyntää laajalti muissa yrityksissä tai muilla työelämän aloilla.Yleiset koulutushankkeet tarjoavat koulutettaville työntekijöille lisäpätevyyttä, jota voidaan suoraan hyödyntää muissa yrityksissä. Ne parantavat näin ollen tosiasiallisesti työntekijöiden ammatillisen pätevyyden tasoa, työllistettävyyttä ja sopeutuvuutta ja edistävät työllisyyttä ja henkilöresurssien kehittämistä merkittävämmin kuin erityiskoulutushankkeet.(5) Koulutuksen avulla hankittujen taitojen siirrettävyyttä määrittelevistä perusteista voidaan mainita esimerkiksi seuraavat:- Pätevyyksien tai taitojen tunnustaminen, todistaminen tai vahvistaminen viranomaisten tai julkisten elinten taikka muiden sellaisten elinten tai laitosten toimesta, joille jokin EFTA-valtio on myöntänyt asiaa koskevia toimivaltuuksia. Koulutus, josta myönnetään jonkin EFTA-valtion hyväksymä tai työkokemuksen todistamis- ja vahvistamisjärjestelmässä hyväksytty tutkintotodistus, todistus tai muu asiakirja, katsotaan tavallisesti luonteeltaan yleiseksi.- Se, että koulutus on avoinna eri yritysten työntekijöille tai järjestetään useiden itsenäisten yritysten yhteistyönä.Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että yrityksen sisäinen koulutus, joka vastaa suoraan yrityksen senhetkisiin tarpeisiin, voi olla luonteeltaan yleistä, jos sen avulla saatavia taitoja voidaan hyödyntää suurelta osin muissakin yrityksissä.(6) Voidakseen hyväksyä tuen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla valvontaviranomaisen on varmistettava, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jotta valtiontukeen voitaisiin soveltaa kyseistä poikkeusta, sen on oltava luonteeltaan kannustava ja oikeassa suhteessa niihin yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin, jotka sillä pyritään saavuttamaan. Viimeksi mainittu edellytys katsotaan täyttyneeksi silloin kun tuki-intensiteetti ei ylitä jäljempänä kohdan 18A.4 11 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä.(7) Tuen kannustavan vaikutuksen määrittelemiseksi valvontaviranomainen tarkastelee, kannustaako tuki yrityksiä järjestämään tavallista enemmän koulutusta tai käyttämään siihen tavallista enemmän varoja. Tuki, joka liittyy yrityksen tavanomaisiin toimintamenoihin (tavanomaiset uusille työntekijöille järjestettävät kurssit jne.) ja jonka ainoana tarkoituksena on vähentää pysyvästi tai hetkellisesti yritykselle tavallisesti aiheutuvia kustannuksia, ei ole luonteeltaan kannustavaa, eikä sitä voida yleensä hyväksyä. Kannustava vaikutus on osoitettava sellaisen erityiskoulutustuen osalta, jota myönnetään 61 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa tarkoitettujen tukialueiden ulkopuolella sijaitseville suurille yrityksille. Kaikissa muissa tapauksissa tukeen katsotaan liittyvän kannustava vaikutus seuraavassa kohdassa esitetyistä syistä.(8) Tilastot osoittavat, että yrityksen koko on suoraan verrannollinen siihen todennäköisyyteen, että se tarjoaa työntekijöilleen koulutusta(7). Koulutukseen osallistuvien työntekijöiden osuus kasvaa yleensä yrityksen koon kasvaessa. Ottaen huomioon pienten ja keskisuurten yritysten(8) vähäisen halukkuuden koulutusinvestointeihin valvontaviranomainen katsoo, että koulutustuella on pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa aina kannustava vaikutus ja että tavanomaista suuremmat intensiteetit voidaan sallia. Lisäksi alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma (61 artiklan 3 kohdan a alakohta), tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus jopa suurten yritysten tapauksessa siitä syystä, että koulutuksen ulkoisvaikutukset voivat näillä alueilla olla suhteellisesti suuremmat. Juuri näillä alueilla koulutusmenot ja ammattitaidon taso ovat alhaisimmat(9) ja on eniten yhteisen edun mukaista pyrkiä nostamaan tätä tasoa, jotta työllisyystilannetta saataisiin parannettua ja uusia investointeja houkuteltua alueelle. Tästä syystä myös sallittujen intensiteettien korottaminen on perusteltua. Koska työntekijöiden koulutus ja uudelleenkoulutus ovat tärkeässä asemassa myös teollisuuden rakenneuudistuksessa, sama lähestymistapa voi olla perusteltu jollakin 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla alueella. Yleiskoulutuksella voidaan lisäksi aina katsoa olevan kannustava vaikutus, sillä tällaisella koulutuksella on merkittävät ulkoisvaikutukset. Jos sitä vastoin koulutusta saavalla työntekijällä on sopimukseen perustuva velvoite maksaa työnantajalleen korvaus, jos hän irtisanoutuu työpaikastaan ennen tietyn ajan kulumista, myönteiset ulkoisvaikutukset vähenevät ja valvontaviranomainen katsoo, että koulutustuki ei ole periaatteessa perusteltu.B Tukikelpoiset kustannukset(9) Koulutusalan tukihankkeeseen liittyviä tukikelpoisia kustannuksia ovat:1. kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset2. kouluttajien ja koulutettavien matkakulut3. muut juoksevat menot (aineisto, tarvikkeet jne.)4. koneista ja kalustosta tehtävät poistot sillä edellytyksellä, että niitä käytetään ainoastaan kyseistä koulutushanketta varten5. koulutushankkeeseen liittyvien neuvontapalvelujen kustannukset6. koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset 1-5 alakohdassa esitettyjen muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti.Tukikelpoiset kustannukset on vahvistettava todistusasiakirjoilla ja jaoteltava eri alamomentteihin ja niiden osalta on noudatettava avoimuuden periaatetta. Edellä 6 alakohdassa tarkoitetuista koulutukseen osallistuvien työntekijöiden henkilöstökustannuksista tukikelpoisia ovat ainoastaan ne tunnit, joiden aikana työntekijät ovat tosiasiallisesti osallistuneet koulutukseen, eivät siis työtunnit tai vastaavat.C Sallitut intensiteetit(10) Koulutustuki voidaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyä, jos edellisessä kohdassa määriteltyjen tukikelpoisten kustannusten osalta noudatetaan seuraavia sallittuja intensiteettejä.(11)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>(12) Edellä esitettyjä prosenttimääriä voidaan korottaa kymmenellä prosenttiyksiköllä, kun koulutettavat henkilöt kuuluvat muita heikommassa asemassa oleviin työntekijöihin (heikko ammattitaito, vammaiset, iäkkäät työntekijät, työmarkkinoille palaavat naiset jne.).(13) Koulutustuet voivat kasautua ainoastaan kohdan 18A.4 11 ja 12 kohdassa esitettyjen intensiteettien rajoissa.18A.5 Ilmoittaminen ja nykyiset järjestelmät(1) Valvontaviranomaiselle ei tarvitse ilmoittaa toimenpiteistä, joiden ei katsota tämän asiakirjan perusteella olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa valtiontukea. Sitä vastoin kaikista koulutustukijärjestelmistä ja kaikesta hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnetystä tapauskohtaisesta koulutustuesta, joka ei täytä vähämerkityksisen tuen edellytyksiä, on ilmoitettava valvontaviranomaiselle valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti niin ajoissa, että se voi esittää kantansa tuen soveltuvuudesta ETA-sopimuksen toimintaan.(2) Näitä suuntaviivoja ei sovelleta järjestelmiin, jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt ennen näiden suuntaviivojen julkaisemista. Valvontaviranomainen tarkastelee mainittuja järjestelmiä kuitenkin uudelleen valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan perusteella. Tässä yhteydessä se ehdottaa EFTA-valtioille, että ne ilmoittaisivat valvontaviranomaiselle valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä:- 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen kaikista jonkin hyväksytyn järjestelmän mukaisista tukihankkeista silloin, kun samalle yritykselle myönnetyn tuen määrä ylittää 2,5 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina kolmen vuoden aikana, ja- kaikista voimassa olevista koulutustukijärjestelmistä, joiden soveltaminen ei pääty ennen 31 päivää joulukuuta 1999.(3) Jos jokin EFTA-valtio ei hyväksy ehdotettuja aiheellisia toimenpiteitä, valvontaviranomainen katsoo, että sen on aloitettava valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.18A.6 Voimassaoloaika ja tarkistaminen(1) Valvontaviranomainen arvioi koulutustukia näiden suuntaviivojen perusteella viiden vuoden ajan niiden julkaisemisesta. Näitä suuntaviivoja arvioidaan uudelleen ja tarvittaessa tarkistetaan ennen niiden voimassaolon päättymistä."(1) Tämä luku vastaa koulutukseen myönnettävää tukea koskevia yhteisön puitteita (EYVL C 343, 11.11.1998).(2) Vrt. erityisesti Euroopan unionin ja EFTAn raha- ja talousasioista vastaavien ministerien yhteiset kokoukset, joita on pidetty vuosittain vuodesta 1993 alkaen, sekä kyseisten kokousten yhteislausunnot. Näissä kokouksissa on käsitelty talouspolitiikan suuntaviivoja, kasvua, kilpailukykyä, työllisyyttä, koulutusta sekä työmarkkinoiden joustavuutta. Katso myös 12 päivänä lokakuuta 1998 pidetyn ministerikokouksen yhteinen tiedonanto sekä EU:n ja EFTAn yhteinen asiakirja.(3) Katso kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevaan valkoiseen kirjaan liittyvät suuntaviivat ja suositukset, jotka on hyväksytty Essenin huippukokouksessa vuonna 1994, sekä EU:n ja EFTAn raha- ja talousasioista vastaavien ministerien 18 päivänä syyskuuta 1995 pidetyn kokouksen yhteinen tiedonanto sekä lausunnot myöhemmin pidetyistä vastaavista kokouksista.(4) Katso Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-24 1/94, Ranska v. komissio ('Kimberly Clark') antama tuomio (Kok. 1996, s. 1-4551).(5) Tämä koskee tällä hetkellä laivanrakennuksen, synteettisten kuitujen, ajoneuvoteollisuuden, terästeollisuuden ja liikenteen alaa.(6) Katso 18 luku: työllisyystuki.(7) Eurostat, Statistics in Focus, Population and social conditions, 1996. N:o 7, taulukko 2.(8) Katso näiden valtiontuen suuntaviivojen 10.2 luku, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää.(9) Eurostat, Statistics in Focus, Population and social conditions, 1996, N:o 7, taulukko 1.