title: Neuvoston päätös (YUTP) 2016/2356, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian mukaisten SEESACin aseriisunta- ja asevalvontatoimien tukemisesta Kaakkois-Euroopassa

text:
                  21.12.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 348/60

            NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/2356,
      annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,
      pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian mukaisten SEESACin aseriisunta- ja asevalvontatoimien tukemisesta Kaakkois-Euroopassa
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 2005 pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian, jäljempänä ’strategia’, jossa vahvistetaan pienaseita ja kevyitä aseita koskevien unionin toimien suuntaviivat. Strategiassa todetaan Balkanin alueen ja Kaakkois-Euroopan kuuluvan alueisiin, joihin pienaseiden ja kevyiden aseiden liiallinen keskittyminen ja leviäminen vaikuttavat erityisesti. Strategiassa todetaan, että unioni aikoo kiinnittää ensisijaista huomiota Keski- ja Itä-Eurooppaan, ja korostetaan Balkanin alueeseen nimenomaisesti viitaten, että tehokkaan monenvälisyyden ja asiaankuuluvien alueellisten aloitteiden tukeminen on strategian täytäntöönpanossa tehokas väline. Siinä tähdennetään erityisesti myös tarvetta osallistua ponnistuksiin, joilla pyritään vähentämään kylmän sodan ajalta peräisin olevia pienaseiden ja kevyiden aseiden ylijäämävarastoja Itä-Euroopassa.

                  (2)

                  Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskeva YK:n toimintaohjelma, jäljempänä ’YK:n toimintaohjelma’, hyväksyttiin 20 päivänä heinäkuuta 2001. Sen tarkistusta valmistelevassa kuudennessa konferenssissa vuonna 2016 kaikki YK:n jäsenvaltiot vahvistivat uudelleen olevansa sitoutuneita ehkäisemään pienaseiden ja kevyiden aseiden laitonta kauppaa. Valtiot pitivät myönteisenä osa-alueellisessa ja alueellisessa yhteistyössä aikaansaatua edistystä ja sitoutuivat vakiinnuttamaan tällaiset yhteistyö-, koordinointi- ja tietojenvaihtojärjestelmät tai tarpeen mukaan lujittamaan niitä, parhaiden käytänteiden vaihtaminen mukaan lukien, toimintaohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi.

                  (3)

                  Vuonna 2002 Belgradiin perustettu pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta vastaava Kaakkois-Euroopan selvitystoimisto (SEESAC) toimii YK:n kehitysohjelman (UNDP) ja alueellisen yhteistyöneuvoston (Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen seuraaja) yhteisellä valtuutuksella ja avustaa kansallisia ja alueellisia sidosryhmiä valvomaan ja vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden leviämistä ja väärinkäyttöä ja lisää näin osaltaan vakautta, turvallisuutta ja kehitystä Kaakkois- ja Itä-Euroopassa. SEESAC painottaa erityisesti sellaisten alueellisten hankkeiden kehittämistä, joilla pyritään torjumaan aseiden kulkeutumista rajojen yli.

                  (4)

                  Unioni tuki aiemmin SEESACia neuvoston päätöksellä 2002/842/YUTP (1), jonka voimassaoloa on jatkettu ja jota on muutettu neuvoston päätöksillä 2003/807/YUTP (2), 2004/791/YUTP (3) ja 2010/179/YUTP (4). Unioni ilmaisi tukensa SEESACin asevalvontatoimille myös neuvoston päätöksellä 2013/730/YUTP (5).

                  (5)

                  Unioni haluaa rahoittaa seuraavaa SEESACin hanketta, jolla pyritään vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja kaupan uhkaa Kaakkois-Euroopassa,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian panemiseksi täytäntöön ja rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi SEESACin hankkeella, jolla pyritään vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja kaupan uhkaa Kaakkois-Euroopassa, on seuraavat erityiset tavoitteet:
      alueellisen yhteistyön, tietämyksen vaihdon ja tiedon levittämisen lisääntyminen, joka parantaa edellytyksiä tehdä näyttöön perustuvia päätöksiä;
      parempi kyky varmistaa fyysinen turvallisuus ja varastojen hallinnointi, mikä saavutetaan parantamalla infrastruktuurin turvallisuutta, vähentämällä ylijäämiä ja antamalla koulutusta;
      paremmat merkintä-, jäljittämis- ja kirjaamisedellytykset;
      ampuma-aseiden laittoman hallussapidon ja väärinkäytön vähentäminen tukemalla valistus- ja keruukampanjoita.
      Unioni rahoittaa hankkeen, jonka yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.
      2 artikla
      1.   Korkea edustaja vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
      2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen teknisestä toteuttamisesta vastaa SEESAC.
      3.   SEESAC suorittaa tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä UNDP:n, joka toimii SEESACin puolesta, kanssa.
      3 artikla
      1.   Rahoitusohje 1 artiklassa tarkoitetun unionin rahoittaman hankkeen toteuttamiseksi on 6 508 136 euroa. Koko ohjelman arvioitu kokonaisbudjetti on 9 142 355 euroa. Ohjelman rahoittavat unioni, Norjan kuningaskunnan ulkoasiainministeriö ja edunsaaja yhdessä.
      2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla ohjeellisella määrällä rahoitettavien menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.
      3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Se tekee tätä varten UNDP:n, joka toimii SEESACin puolesta, kanssa tarvittavan sopimuksen. Sopimuksessa määrätään, että SEESACin on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.
      4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja sopimuksen tekopäivästä.
      4 artikla
      1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta SEESACin säännöllisesti neljännesvuosittain laatimien raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.
      2.   Komissio raportoi 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen rahoitusnäkökohdista.
      5 artikla
      1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
      2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu sopimus tehdään tai, jos sopimusta ei ole siihen mennessä tehty, kuuden kuukauden kuluttua päätöksen voimaantulosta.

         Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2016.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            L. SÓLYMOS

         (1)  Neuvoston päätös 2002/842/YUTP, tehty 21 päivänä lokakuuta 2002, Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen hyväksytyn yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP täytäntöönpanosta Kaakkois-Euroopassa (EUVL L 289, 26.10.2002, s. 1).

         (2)  Neuvoston päätös 2003/807/YUTP, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen hyväksytyn yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP täytäntöönpanosta Kaakkois-Euroopassa tehdyn päätöksen 2002/842/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 302, 20.11.2003, s. 39).

         (3)  Neuvoston päätös 2004/791/YUTP, annettu 22 päivänä marraskuuta 2004, Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen hyväksytyn yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP täytäntöönpanosta Kaakkois-Euroopassa tehdyn päätöksen 2002/842/YUTP voimassaolon jatkamisesta ja päätöksen muuttamisesta (EUVL L 348, 24.11.2004, s. 46).

         (4)  Neuvoston päätös 2010/179/YUTP, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2010, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian mukaisten SEESACin asevalvontatoimien tukemisesta Länsi-Balkanin alueella (EUVL L 80, 26.3.2010, s. 48).

         (5)  Neuvoston päätös 2013/730/YUTP, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian mukaisten SEESACin aseriisunta- ja asevalvontatoimien tukemisesta Kaakkois-Euroopassa (EUVL L 332, 11.12.2013, s. 19).

         LIITE

            Ehdotus unionin rahoituksesta pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja kaupan uhkaa Kaakkois-Euroopassa vähentävälle SEESACin hankkeelle

         1.   Johdanto ja tavoitteet

         Kaakkois-Eurooppa on edelleen erityistä huolta tuottava alue, joka merkitsee huomattavaa haastetta pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevalle EU:n strategialle, jäljempänä ’EU:n pienasestrategia’. Vaikka merkittävää edistystä on saatu aikaan viime vuosina, pelkästään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden keskittymisen määrä, epäasianmukaiset varastointiolosuhteet, laittoman hallussapidon yleisyys sekä riittämätön päätöksenteko- ja täytäntöönpanokyky heikentävät yhä pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontatoimien tehokkuutta. Jotta voidaan varmistaa jatkuva edistys, turvata tulokset ja valmistella pohjaa pitkän aikavälin ratkaisulle, tähänastisen tuen jatkaminen pienaseiden ja kevyiden aseiden Kaakkois-Eurooppaan tai sieltä pois suuntautuvan laittoman kaupan ja leviämisen aiheuttaman uhan torjumiseksi on olennainen osa EU:n pienasestrategian tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia unionin toimia.
         Hankkeen yleisenä tavoitteena on edesauttaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta torjumalla uhkaa, jonka pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laajamittainen keskittyminen Kaakkois-Eurooppaan ja sinne tai sieltä pois suuntautuva laiton kauppa aiheuttavat. Toimien toteuttaminen alueellisen yhteistyöneuvoston (RCC, Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen seuraaja) puitteissa ja yhdessä muiden asiaankuuluvien aloitteiden kanssa merkitsee sitä, että hankkeella myös lisätään alueen vakautta. Hankkeen avulla erityisesti lisätään alueellista yhteistyötä, tietämyksen vaihtoa ja tiedon levittämistä, mikä parantaa edellytyksiä tehdä näyttöön perustuvia päätöksiä; parannetaan fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallinnointiin liittyviä valmiuksia parantamalla infrastruktuurin turvallisuutta, vähentämällä ylijäämiä ja antamalla koulutusta; parannetaan merkintä-, jäljittämis- ja kirjaamisedellytyksiä; ja vähennetään ampuma-aseiden laitonta hallussapitoa ja väärinkäyttöä valistus- ja keräyskampanjoita tukemalla.
         Hankkeen toteuttaminen perustuu pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen torjuntaa koskevaan alueelliseen täytäntöönpanosuunnitelmaan, ja hankkeen tuloksena turvallisuus ja vakaus Kaakkois-Euroopassa ja muuallakin lisääntyy, koska sen avulla puututaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden leviämiseen ja laittomaan kauppaan. Hanke edistää suoraan EU:n turvallisuusstrategian, EU:n pienasestrategian, ampuma-aseita koskevan EU:n strategian, asekauppasopimuksen, pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman, kansainvälisen jäljittämisvälineen, YK:n ampuma-asepöytäkirjan ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) täytäntöönpanoa, ja erityisesti se lisää alueellista yhteistyötä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden leviämisen aiheuttaman uhan torjunnassa. Hankkeen tulokset vaikuttavat suoraan myös rauhanomaisia ja oikeudenmukaisia yhteiskuntia koskevan, YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 16 toteutumiseen, erityisesti kohdan 16.1 osalta (pyrkimys vähentää merkittävästi kaikkia väkivallan muotoja ja niihin liittyviä kuolemantapauksia kaikkialla) ja kohdan 16.4 osalta (pyrkimys vähentää merkittävästi aseiden laittomia siirtoja). Lisäksi hankkeella tuetaan komission toimintasuunnitelmaa ampuma-aseiden ja räjähteiden laittoman kaupan torjumiseksi unionissa.
         Tämä EU:n pienasestrategian mukainen hanke perustuu neuvoston päätöksen 2013/730/YUTP onnistuneeseen täytäntöönpanoon ja on jatkoa aikaisemmille hankkeille. Näin ollen sen tavoitteena on entisestään vahvistaa kansallisia valvontajärjestelmiä ja edistää alueellisia torjuntamekanismeja kehittävää monenvälisyyttä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden tarjonnan ja epävakautta aiheuttavan leviämisen torjumiseksi. Lisäksi hankkeella pyritään laajempaan alueelliseen ulottuvuuteen tietämyksen siirtoon tähtäävillä kohdennetuilla toimilla, jotta varmistettaisiin Kaakkois-Euroopasta saatujen kapasiteettietujen jakaminen mahdollisten muiden ongelma-alueiden kanssa.
         2.   Täytäntöönpanevan järjestön valinta ja koordinointi muiden asiaankuuluvien rahoitusaloitteiden kanssa

         SEESAC on YK:n kehitysohjelman (UNDP) ja RCC:n yhteinen aloite ja toimii tässä ominaisuudessa yhteyspisteenä pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyvissä toimissa Kaakkois-Euroopassa. SEESAC on pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen torjuntaa koskevan Kaakkois-Euroopan alueellisen täytäntöönpanosuunnitelman toimeenpaneva elin ja on tässä ominaisuudessa työskennellyt vuodesta 2002 alkaen kansallisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa kokonaisvaltaisen lähestymistavan noudattamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnassa toteuttamalla useita erilaisia toimia: valistuskampanjat sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden keruukampanjat, varastojen hallinnointi, ylijäämien vähentäminen ja merkitsemiseen ja jäljittämiseen liittyvien voimavarojen parantaminen sekä tehostettu asevientivalvonta. SEESAC on tällä tavoin hankkinut ainutlaatuiset valmiudet ja kokemuksen toteuttaa useiden sidosryhmien kanssa alueellisia toimia, joissa otetaan huomioon alueen maiden yhteinen poliittinen ja taloudellinen tausta, ja näin se varmistaa kansallisen ja alueellisen vastuullisuuden sekä toimiensa pitkän aikavälin kestävyyden. Lisäksi se on vahvistanut asemansa tärkeimpänä alueellisena toimijana pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnan alalla.
         SEESAC on avannut kahden- ja monenvälisiä viestintäkanavia kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden ja järjestöjen kanssa. SEESAC toimii myös pienaseiden ja kevyiden aseiden Kaakkois-Euroopan alueellisen ohjausryhmän sihteeristönä. Lisäksi SEESAC toimii varastojen vähentämisen alueellista lähestymistapaa (RASR) koskevan aloitteen sihteeristönä. SEESAC kutsutaan säännöllisesti osallistumaan kaikkiin asiaankuuluviin alueellisiin foorumeihin, joita ovat muun muassa EU:n ja Länsi-Balkanin oikeus- ja sisäasiainministereiden vuosikokoukset, Naton jäsennelty tiedonvaihtoprosessi pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla sekä Kaakkois-Euroopan puolustusministereiden (SEDM) prosessi. Sillä on laaja virallisten ja epävirallisten kumppanuuksien verkosto erilaisten järjestöjen, kuten asevalvonnan todentamista ja täytäntöönpanoa avustavan alueellisen keskuksen (RACVIAC – Centre for Security Cooperation) ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) turvallisuusyhteistyöfoorumin, kanssa. Säännöllisiä koordinointikokouksia pidetään muiden YK:n järjestöjen (mm. UNODC ja UNODA) kanssa pienaseiden alalla toteutettavan YK:n koordinointitoiminnan (CASA) ja muiden mekanismien välityksellä. SEESAC on näin muodostunut alueelliseksi keskukseksi ja yhteyspisteeksi, jossa käsitellään useita erilaisia turvallisuusalan uudistukseen liittyviä asioita ja keskitytään erityisesti pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaan ja varastojen hallinnointiin. SEESACin toimipaikka on Belgradissa, mutta se toimii tällä hetkellä kaikkialla Kaakkois-Euroopassa toteuttaen toimia Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Kosovossa (*1), Moldovan tasavallassa, Montenegrossa, Serbiassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (EJTM). Aikaisemmin SEESAC toimi myös Bulgariassa, Kroatiassa ja Romaniassa. Alueellinen vastuullisuus taataan alueellisen yhteistyöneuvoston sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden alueellisen ohjausryhmän kautta. Jälkimmäisessä kaikkien Kaakkois-Euroopan valtioiden edustajat antavat SEESACin toiminnalle strategista ohjausta ja esittävät aloitteita ja pyyntöjä.
         SEESAC on ollut edelläkävijänä luomassa toimintatapaa, joka perustuu yhteisten ongelmien ratkaisemiseen alueellisten aloitteiden avulla ja jolla on saatu aikaan vaikuttavia tuloksia Kaakkois-Euroopassa, koska ratkaisevan tärkeän tiedonjaon ja sen mukanaan tuoman terveellisen alueellisen kilpailun lisäksi sen avulla on myös saavutettu johdonmukaisia ja helposti mitattavissa olevia tuloksia kokonaisvaltaisen täytäntöönpanomenettelyn kautta. SEESACin osallistuminen kaikkiin asiaankuuluviin alueellisiin prosesseihin ja aloitteisiin (mm. SEDM, RASR ja RACVIAC) mahdollistaa oikea-aikaisen ja avoimen tiedonvaihdon, vankan tilannetietoisuuden ja tarvittavan kaukokatseisuuden, jolla varmistetaan täytäntöönpano, jossa ei ole päällekkäisyyksiä ja jossa otetaan huomioon hallitusten ja alueen nykyiset tarpeet ja kehityssuuntaukset.
         SEESAC perustaa kaiken toimintansa kerättyihin perustietoihin ja varmistaa toiminnan ennakkoehtona, että kansalliset sidosryhmät antavat hyväksyntänsä ja poliittisen tukensa. SEESACin aikaisemmin toteuttamissa unionin rahoittamissa hankkeissa suunnitellut toimet onnistuivat erittäin hyvin ja tuottivat kestäviä hanketuloksia kehittäen ja edistäen hankkeiden ja toimien kansallista vastuullisuutta ja edistäen alueellista koordinointia, tietojen vaihtamista kokemuksista ja parhaista käytännöistä sekä alueellista tutkimusta. SEESACin asiantuntemus pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla ja perusteellinen tietämys alueellisista asioista sekä sen asiaankuuluvat sidosryhmät tekevät siitä tämän toiminnan osalta kaikkein sopivimman täytäntöönpanokumppanin.
         Hankkeella myös täydennetään nykyisiä kansallisen tason toimia mahdollisimman suureen yhteisvaikutukseen pyrkien. Etenkin Bosnia ja Hertsegovinan kohdalla hanke täydentää erityisesti kahta muuta hanketta:

                     —

                     unionin vakautta ja rauhaa edistävän välineen lyhyen aikavälin osasta rahoitettu EXPLODE-hanke, jonka toteuttaa UNDP:n toimisto Sarajevossa yhdessä Bosnia ja Hertsegovinassa olevan Etyjin valtuuskunnan kanssa ja jonka tarkoituksena on parantaa Bosnia ja Hertsegovinan väestön turvallisuutta vähentämällä epävakaita ampumatarvikevarastoja ja parantamalla varastojen turvallisuutta;

                     —

                     ampumatarvikkeiden ja aseiden varastojen turvallisuutta kohentava SECUP Bosnia ja Hertsegovina -hanke, joka toteutetaan yhdessä Bosnia ja Hertsegovinassa olevan Etyjin valtuuskunnan ja Bosnia ja Hertsegovinan puolustusministeriön kanssa EUFORin toimittaessa teknistä asiantuntija-apua ja hankkeen toteuttamiseen liittyvien turvallisuusnäkökohtien valvontaa.

               SEESAC aikoo toimia puolustusministeriön käyttöön ottaman koordinointijärjestelmän kautta ja olla säännöllisesti yhteydessä EUFOR Althea -operaatioon, Etyjin valtuuskuntaan Bosnia ja Hertsegovinassa sekä UNDP:n toimistoon Sarajevossa varmistaakseen jatkuvan koordinoinnin ja täydentävyyden näiden hankkeiden kanssa sekä niiden kansainvälisen yhteisön jatkuvien toimien kanssa, joilla selvitellään kysymystä Bosnia ja Hertsegovinan puolustusministeriön hallussa olevista tavanomaisten ampumatarvikkeiden ylijäämävarastoista. Yhteydenpito koskee myös mahdollisia tulevia suunnitelmia kampanjasta, jolla kerätään laittomia tavanomaisia aseita Bosnia ja Hertsegovinassa. Aikaisemmassa vaiheessa näiden kahden hankkeen välisellä tiiviillä yhteistyöllä ja koordinoinnilla saavutettiin merkittäviä etuja, mikä puolestaan paransi tulosten vaikuttavuutta.
         Ehdotettu hanke on osa laajempaa ohjelmaa, ja SEESAC aikoo toteuttaa toimia, jotka yhdistyvät seuraaviin kansainvälisiin avustustoimiin:

                     —

                     Montenegrossa MONDEM-hanke, jota hallinnoi UNDP yhdessä Etyjin kanssa ja jonka tarkoituksena on vähentää aseiden leviämisen vastaisen toiminnan riskejä perustamalla turvallisia ja suojattuja tavanomaisten ampumatarvikkeiden varastoinfrastruktuureja ja varastojen hallinnointijärjestelmiä, vähentää yhteisöihin kohdistuvaa räjähdysvaaraa toteuttamalla ympäristöystävällisiä demilitarisointitoimia, hävittää myrkyllisiä, vaarallisia jätteitä (rakettien nestemäistä polttoainetta) ja tukea puolustusalan uudistusta hävittämällä Montenegron puolustusministeriön osoittama rajoitettu määrä raskaita asejärjestelmiä.

                     —

                     Kosovossa toteutetulla ampuma-aseiden ja räjähteiden aiheuttaman riskin lieventämistä koskevalla hankkeella (Firearms and Explosives Risk Mitigation, FERM) (entinen KOSSAC-hanke), jonka tarkoituksena oli alun perin vähentää aseellista väkivaltaa Kosovossa ja lisätä yhteisön turvallisuutta, pyritään tukemaan Kosovon sidosryhmiä pienaseiden ja kevyiden aseiden laajan laittoman hallussapidon ja liikkumisen valvonnassa sekä minimoimaan näiden aseiden ja räjähteiden aiheuttama riski riskiperusteisen hallinnoinnin ja näyttöön perustuvan lähestymistavan avulla.

                     —

                     Serbiassa Yhdysvaltain ulkoasiainministeriön, UNDP:n ja Etyjin rahoittaman CASM-hankkeen tarkoituksena on parantaa tavanomaisten ampumatarvikkeiden ennalta määriteltyjen varastointipaikkojen turvallisuutta ja turvatoimia ja tehostaa ampumatarvikkeiden ilmoitettujen ylijäämien hävittämistä.

               Lisäksi hankkeen toimet pyritään sovittamaan yhteen EJTM:ssä aluillaan olevien aloitteiden kanssa ja parantamaan näin poliisin kykyä lisätä varastojen hallinnointia.
         SEESAC on säännöllisesti yhteydessä Etyjiin, Natoon ja norjalaiseen avustusjärjestöön (Norwegian Peoples Aid) sekä muihin asiaankuuluviin toimijoihin varmistaakseen toimien täydentävyyden ja oikea-aikaisuuden sekä kustannustehokkuuden resurssien käytössä.
         3.   Hankkeen kuvaus

         SEESACin hankkeen seuraava vaihe rakentuu neuvoston päätöksen 2013/730/YUTP mukaisten saavutusten perustalle, ja siinä keskitytään neljään keskeiseen alaan siten, että säilytetään kokonaisvaltainen lähestymistapa pienaseiden ja kevyiden aseiden aiheuttaman uhan torjuntaan alueella. Näillä neljällä alalla puututaan strategiseen/poliittiseen tasoon sekä toiminnallisiin näkökohtiin ja huomiota kiinnitetään lainvalvontavoimavaroihin ja verkostoitumiseen tarkastelemalla keskeisiä uhkia (suuret huonosti vartioidut varastot, tiedon puute, laittoman kaupan lisääntyminen ja yleistynyt laiton hallussapito), mikä yhdistyy pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaa koskeviin perinteisempiin lähestymistapoihin. Hankkeella tavoitellaan erityisesti seuraavia tuloksia:

                     —

                     alueellisen yhteistyön, tietämyksen vaihdon ja tiedon levittämisen lisääntyminen, joka parantaa edellytyksiä tehdä näyttöön perustuvia päätöksiä;

                     —

                     parempi kyky varmistaa fyysinen turvallisuus ja varastojen hallinnointi, mikä saavutetaan parantamalla infrastruktuurin turvallisuutta, vähentämällä ylijäämiä ja antamalla koulutusta;

                     —

                     paremmat merkintä-, jäljittämis- ja kirjaamisedellytykset;

                     —

                     ampuma-aseiden laittoman hallussapidon ja väärinkäytön vähentäminen valistus- ja keruukampanjoita tukemalla.

               Hankkeen strategia perustuu SEESACin ainutlaatuiseen lähestymistapaan, eli luottamuksen ja yhteistyön rakentamiseen ja lisäämiseen alueella, mitä konkreettisen ja mitattavissa olevan perinpohjaisen muutoksen aikaan saaminen edellyttää. Erityisesti alueellisella tasolla SEESACin edistämät prosessit, joissa on mukana sekä päätöksentekijöitä että teknisen tason toimijoita, ovat osoittautuneet olennaisiksi tietämyksen siirrolle, asiantuntemuksen vaihdolle ja tiedon levittämiselle suotuisan toimintaympäristön varmistamisessa. Tämän ansiosta alueen valmiudet ovat lisääntyneet. Vielä tärkeämpää on kuitenkin se, että näin on pystytty rakentamaan luottamusta ja tiivistämään instituutioiden ja yksittäisten asiantuntijoiden välistä yhteistyötä. Ammatillisen luottamuksen ilmapiiri puolestaan mahdollistaa edistymisen kansallisella tasolla kysymyksissä, joihin tällä projektilla puututaan: fyysinen turvallisuus ja varastojen hallinnointi, ylijäämien vähentäminen mukaan lukien, merkintä, jäljittäminen ja kirjaaminen, operatiivinen yhteistyö lainvalvonnassa ja rajatylittävä yhteistyö. Lisäksi alueelliseen yhteistyöhön perustuva toimintatapa on tehnyt alueesta avoimemman ja toimivamman asekaupan valvontapyrkimysten suhteen, minkä ansiosta Kaakkois-Euroopan valtiot kuuluvat asesiirtoja koskevan raportoinnin osalta maailman avoimimpiin. Näin ollen hankkeella jatketaan alueellisen yhteistyön edistämistä oleellisena keinona saada aikaan mitattavissa olevia tuloksia.
         Hankkeen maantieteellinen soveltamisala on Kaakkois-Eurooppa, ja sen suoria edunsaajia ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo, Moldovan tasavalta, Montenegro, Serbia ja EJTM. Hankkeella pyritään jatkossa myös helpottamaan tietämyksen ja asiantuntemuksen siirtoa Itä-Euroopan maihin, erityisesti Ukrainaan ja Valko-Venäjälle, joilla on samanlaisia pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyviä ongelmia.
         3.1   Alueellisen yhteistyön, tietämyksen vaihdon ja tiedon levittämisen lisääntyminen, joka parantaa edellytyksiä tehdä näyttöön perustuvia päätöksiä

            Tavoite

         Vahvistetaan edelleen valmiuksia suunnitella ja panna täytäntöön näyttöön perustuvia pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyviä valvontatoimia kansainvälisten parhaiden käytänteiden mukaisesti, pienaseita ja kevyitä aseita koskevat kansainväliset valvontavaatimukset mukaan lukien, ja vaikutetaan näin pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisestä aiheutuvan uhan vähentämiseen.

            Kuvaus

         Tämä osio perustuu alueellisen, etenkin asesiirroista vastaavien viranomaisten (alueellisen tiedonvaihtoprosessin mukaisesti) sekä pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien välisen verkostoitumista helpottavaan menestyksekkääseen toimintatapaan, jonka tuloksena toiminta on lisääntynyt ja päätöksenteko parantunut. Tämän osion tarkoituksena on helpottaa edelleen pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien yhteistyötä säännöllisten alueellisten kokoontumisten, tietojenvaihdon sekä tiedonkeruuseen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon tehostamiseen tähtäävän työn avulla. Tämän osion puitteissa on tarkoitus parantaa päätöksentekokykyä tehokkaamman tiedonkeruun ja tiedon analysoinnin avulla. Tehokkaampaa päätöksentekoa tukevat myös yksityiskohtaiset selvitykset, alueellisen tason tietojenvaihto sekä päätöksentekijöiden ja täytäntöönpanijoiden lisääntynyt tietämys ja ymmärrys siitä, että pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonta on monimutkainen kysymys. Asesiirtojen avoimuutta lisätään myös sisällyttämällä asesiirtoja koskeva alueellinen tiedonvaihtoprosessi pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien yhteistyöprosessiin ja tukemalla asesiirtojen avoimuuden jatkumista Kaakkois-Euroopassa. Lisäksi tämän osion tarkoituksena on välittää Kaakkois-Euroopasta hankittua asiantuntemusta muille alueille, jotta voidaan tukea unionin toimia niillä. Tässä osiossa halutaan myös antaa teknistä tukea päätöksentekijöille kohdennettujen ja kysyntään perustuvien toimintapoliittisesti olennaisten tutkimusten ja katsausten avulla.
         Hankkeella pyritään erityisesti jatkamaan edelleen alueellisen tietojenvaihdon helpottamista seuraavilla toimilla:

                     —

                     pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien ja asiaankuuluvien päätöksentekoelinten viralliset alueelliset kokoukset (kahdesti vuodessa), joissa keskitytään tiedonvaihtoon, tietämyksen levittämiseen ja yhdenmukaistamiseen sekä koulutukseen;

                     —

                     asiantuntemuksen siirto Valko-Venäjälle ja Ukrainaan helpottamalla osallistumista valikoituihin virallisiin kokouksiin sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevien nykyisten valvontavälineiden kääntäminen ja levittäminen.

               Lisäksi näyttöön perustuvan päätöksenteon edellytyksiä parannetaan

                     —

                     parantamalla ja päivittämällä perustietoja pienaseita ja kevyitä aseita koskevasta tilanteesta tekemällä näitä aseita koskeva alueellinen kartoitus (kansalliset kartoitukset mukaan lukien), jossa arvioidaan parannetun menetelmän pohjalta, miten tilanne on muuttunut viimeisestä kartoituksesta (2006);

                     —

                     lisäämällä tiedon keruuseen ja analysointiin liittyviä voimavaroja: kehitetään ja päivitetään jatkuvasti SEESACin ”Targeting Weapons” -verkkofoorumiin perustuvaa seurantavälinettä, jota tehostetaan levittämällä säännöllisesti Kaakkois-Euroopan pienaseiden ja kevyiden aseiden seurannan yhteydessä koottuja asiaankuuluvia tietoja, mihin kuuluu myös kehityssuuntausten jäljittämisen mahdollisuus;

                     —

                     vahvistamalla tietojen hallinnointia: kootaan järjestelmällisesti kertyneitä kokemuksia sekä pidetään yllä tietojenvaihtoa koskevaa verkkofoorumia ja vahvistetaan sitä kehittämällä toimintapoliittisesti olennaisia kysyntään perustuvia tietotuotteita;

                     —

                     tarjoamalla pyynnöstä teknistä opastusta ja asiantuntemusta, jotta voidaan vahvistaa toimintapolitiikan kehittämistä, suunnittelua, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa.

               Pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontapolitiikkojen tehostamiseksi ja sen varmistamiseksi, että niiden täytäntöönpanolla parannetaan sekä miesten että naisten turvallisuutta, sukupuolinäkökohdat sisällytetään pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontapolitiikkoihin ja niihin puututaan teknisellä neuvonnalla ja asiantuntemuksella ja kehittämällä tietotuotteita ja koulutusta kiinnittäen erityistä huomiota perheväkivaltaan.
         Tähän tavoitteeseen päästään täyteen osallistumiseen perustuvalla lähestymistavalla, sillä sen avulla voidaan tarjota paitsi valmiita tuotteita myös toimintaedellytysten kehittämistä ja täytäntöönpanotukea tärkeimmille instituutioille, millä varmistetaan toimien kestävyys.

            Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

         Hankkeella vähennetään osaltaan leviämisen vaaraa vahvistamalla pienaseita ja kevyitä aseita koskevien näyttöön perustuvien valvontapolitiikkojen suunnittelun, hyväksymisen ja täytäntöönpanon edellytyksiä seuraavin keinoin:

                     —

                     julkaisemalla pienaseita ja kevyitä aseita koskeva kartoitus ja määrittelemällä päivitetyt perustiedot;

                     —

                     varmistamalla tietojen säännöllinen keruu, analysointi ja levitys;

                     —

                     kehittämällä ja päivittämällä enimmillään kymmenen toimintapolitiikan kannalta olennaista tietotuotetta;

                     —

                     mahdollistamalla tietojenvaihto, tietämyksen siirto ja yhdenmukaistaminen;

                     —

                     antamalla teknistä opastusta ja kehittämällä toimintaedellytyksiä järjestämällä enintään kolme koulutustilaisuutta;

                     —

                     järjestämällä enintään kuusi pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien virallista kokousta;

                     —

                     helpottamalla tietämyksen siirtoa.

               3.2   Parempi kyky varmistaa fyysinen turvallisuus ja varastojen hallinnointi, mikä saavutetaan parantamalla infrastruktuurin turvallisuutta, vähentämällä ylijäämiä ja antamalla koulutusta

            Tavoite

         Vähennetään leviämisen vaaraa vahvistamalla ase- ja ampumatarvikevarastojen turvallisuutta ja vähentämällä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden varastossa olevien ylijäämien määrää.

            Kuvaus

         Vuodesta 2010 alkaen SEESAC on käyttänyt menestyksekkäästi kaksijakoista lähestymistapaa eli (1) parantanut varastointipaikkojen turvallisuutta ja (2) kehittänyt varastojen hallinnoinnista vastaavan henkilöstön valmiuksia. Näin on vahvistettu merkittävästi pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden turvamääräyksiä ja vähennetty varastojen ei-toivotun leviämisen vaaraa. Pienaseita ja kevyitä aseita sekä niissä käytettäviä ampumatarvikkeita koskevan fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallinnointiin liittyvän kattavan lähestymistavan mukaisesti tätä lähestymistapaa laajennetaan uudessa vaiheessa siten, että se yhdistetään ylijäämien vähentämiseen, millä vähennetään edelleen leviämisen riskejä. Näin ollen hankkeella jatketaan näiden saavutusten pohjalta ase- ja ampumatarvikevarastojen turvallisuuden parantamista Kaakkois-Euroopassa antamalla lisää teknistä ja infrastruktuureihin liittyvää erityisapua kansainvälisten parhaiden käytäntöjen ja standardien mukaisesti.
         Vaikka armeijan varastointipaikkojen turvallisuutta on huomattavasti lisätty neuvoston päätöksen 2013/730/YUTP mukaisesti, SEESAC on määritellyt poliisivoimien ja sisäministeriöiden varastot huolta aiheuttaviksi. Syynä tähän ovat puutteelliset suojaamisvalmiudet sekä riittämättömät kirjaamiseen ja varastojen hallinnointiin liittyvät voimavarat ja monimutkaisemmat järjestelmät, joihin kuuluvat muodostelma-aseet sekä takavarikoidut ampuma-aseet. Näin ollen tällä osiolla tuetaan sisäministeriöitä ja poliisiviranomaisia, ja tavoitteena on

                     —

                     lisätä varastojen turvallisuutta toteuttamalla kustannustehokkaita kohdennettuja infrastruktuuriparannuksia poliisin varastotiloihin Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Moldovan tasavallassa, Montenegrossa, Serbiassa ja Kosovossa. Parannuksissa keskitytään poliisin keskusvarastoihin sekä todistusaineiston säilytystiloihin pääpoliisiasemilla, jotta varastojen turvallisuutta voidaan lisätä mahdollisimman tuloksellisesti ja kustannustehokkaasti;

                     —

                     hävittää jopa 50 000 pienasetta ja kevyttä asetta ylijäämistä ja takavarikoista alueella sekä jopa 500 000 kappaletta pienaseiden ja kevyiden aseiden ampumatarvikkeita;

                     —

                     kehittää toimintaedellytyksiä sisäministeriön kouluttajista muodostetun alueellisen poolin kouluttamisen avulla ja antaa tukea fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallinnointiin liittyviin kansallisiin koulutustilaisuuksiin, jotka perustuvat SEESACin koulutussuunnitelmiin, joita on kokeiltu neuvoston päätöksen 2013/730/YUTP mukaisesti.

            Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

         Hankkeen tuloksena pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämiseen liittyvä haavoittuvuus vähenee merkittävästi, koska varastojen turvallisuus paranee ja koska Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon, Moldovan tasavallan, Montenegron ja Serbian sisäministeriöiden ja poliisin varastoimien ylijäämien ja takavarikoitujen pienaseiden ja kevyiden aseiden, räjähteiden ja ampumatarvikkeiden määrä pienenee:

                     —

                     keskusvarastointipaikkojen (7) turvallisuutta on lisätty kansainvälisten vaatimusten ja parhaiden käytänteiden mukaisesti;

                     —

                     todistusaineiston säilytystilojen (15) turvallisuutta on lisätty;

                     —

                     tavanomaisia aseita on hävitetty kaikkiaan jopa 50 000 kappaletta;

                     —

                     leviämisriskin muodostavia ampumatarvikkeita ja räjähteitä on neutralisoitu ja hävitetty jopa 500 000 kappaletta.

               3.3   Paremmat merkintä-, jäljittämis- ja kirjaamisedellytykset

            Tavoite

         Vähennetään ampuma-aseiden laittoman kaupan aiheuttamaa vaaraa lisäämällä merkintään ja jäljittämiseen liittyviä lainvalvontavalmiuksia merkinnän ja jäljittämisen osalta tietojen keruuseen, analysointiin ja levittämiseen perustuvan alueellista yhteistyötä koskevan lähestymistavan avulla.

            Kuvaus

         Unioniin suuntautuva ampuma-aseiden laiton kauppa on lisääntynyt samoin kuin niiden käyttö järjestäytyneessä rikollisuudessa ja terroritekojen yhteydessä. Tämän vuoksi vankkojen tiedonkeruu- ja tiedonvaihtojärjestelmien ja -mekanismien kehittäminen kuuluu olennaisena osana tämän vaaran torjumiseen. Näin ollen useiden viime vuosien aikana on tehty merkittäviä ponnistuksia, joilla on pyritty lisäämään yhteistyötä sekä tietämystä ja ymmärrystä asekauppaan liittyvästä ilmiöstä, ja samalla on suunniteltu tuloksellisia hillitsemistoimia. SEESAC on tehnyt pitkäaikaista työtä alueella ja on ollut eturintamassa toteuttamassa tällaisia toimia ottaen etenkin huomioon, että se on menestyksekkäästi pannut täytäntöön neuvoston päätöksen 2013/730/YUTP ja muun muassa perustanut Kaakkois-Euroopan ampuma-aseasiantuntijoiden verkoston (SEEFEN) ja edistänyt sen toimintaa. Lisäksi se on toiminut koollekutsujana yhteistyöprosesseissa ja toteuttanut toimia parantaakseen lainvalvontaviranomaisten merkintä-, jäljittämis- ja kirjaamisedellytyksiä tarjoamalla muun muassa teknistä avustusta ja tukea kirjaamisjärjestelmien luomiseksi ja vahvistamiseksi. Edellisellä kaudella luotua perustaa hyödynnetään seuraavilla toimilla:

                     —

                     SEEFENiä vahvistetaan edelleen ja samalla sitä käytetään Kaakkois-Euroopan lainvalvontaviranomaisten lisääntyneen yhteistyön foorumina, jotta voidaan torjua pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laitonta kauppaa. SEEFENiä tuetaan erityisesti helpottamalla jatkuvasti asiantuntijoiden kokouksia (kahdesti vuodessa) sekä tietojenvaihtoa lisäämällä. Tukea annetaan myös ampuma-aseasiantuntijoille kohdennetulla koulutuksella ja teknisellä neuvonnalla kustannustehokkaan valikoidun teknisen avustuksen lisäksi, jota annetaan laitteiden (tuonnin merkintälaitteet) muodossa lainvalvontaviranomaisille;

                     —

                     tuetaan ampuma-aseita koskevien yhteyspisteiden perustamista kaikissa seitsemässä edunsaajakohteessa – yhteyspisteet ovat tietojen keruun ja analysoinnin keskusyksiköitä, jotka avustavat tutkijoita ja syyttäjiä ja mahdollistavat Kaakkois-Eurooppaan ja sieltä pois suuntautuvan ampuma-asekaupan tiedustelutilannekuvan muodostamisen ja päivittämisen;

                     —

                     hyödynnetään kirjaamisjärjestelmien ja ballististen tiedusteluvoimavarojen vahvistamiseksi tehtyä työtä sekä alueellisen toteutettavuustutkimuksen suosituksia;

                     —

                     tehdään tiivistä yhteistyötä Interpolin iARMS-järjestelmän kanssa, jotta voidaan tukea Kaakkois-Euroopan poliisin kykyä kerätä, käsitellä ja levittää tietoja hävinneistä tai anastetuista pienaseista ja kevyistä aseista.

               Kaikki SEEFENin toimet koordinoidaan tiiviisti Europolin, Euroopan ampuma-aseasiantuntijoiden, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston, Interpolin, Eurojustin ja Frontexin sekä muiden asiaankuuluvien toimijoiden toimiin, joihin niillä myös osallistutaan. Hankkeen tämän osion puitteissa tuetaan tehokkaan oikeusvaltioperiaatteen vahvistamista rajoittamalla, rekisteröimällä ja mittaamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden määrää ja kysyntää. Hanke on suunniteltu yhdenmukaiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman, kansainvälisen jäljittämisvälineen, YK:n ampuma-asepöytäkirjan, neuvoston direktiivin 91/477/ETY ja neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP kanssa, ja sillä tehostetaan niiden täytäntöönpanoa parantamalla Kaakkois-Euroopan instituutioiden kykyä merkitä, jäljittää ja kirjata aseet. Hankkeessa keskitytään erityisesti valmiuksiin muodostaa oikea tiedustelutilannekuva, jotta voidaan suunnitella tuloksellisia vastatoimia laittoman kaupan aiheuttamalle vaaralle.

            Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

                     —

                     SEEFENin työtä on vahvistettu ja tehostettu kuudella kokouksella (kaksi vuosittain), joissa keskitytään lainvalvonnan ampuma-aseasiantuntijoiden keskinäiseen verkostoitumiseen ja tiedonvaihtoon;

                     —

                     SEEFENin sähköistä tiedonvaihtofoorumia on parannettu;

                     —

                     SEEFENin jäsenten voimavaroja on lisätty kohdennetuilla koulutustilaisuuksilla sekä antamalla teknistä apua ja neuvontaa;

                     —

                     ampuma-aseita koskevat yhteyspisteet on perustettu kaikkiin seitsemään edunsaajakohteeseen ja ne ovat toimintakykyisiä;

                     —

                     jäljittämiseen liittyviä rikostutkintaedellytyksiä on parannettu;

                     —

                     tehokas merkintäjärjestelmä on perustettu hankkimalla merkintälaitteet;

                     —

                     tietoihin ja ampuma-aseisiin liittyvien tiedustelutietojen vaihdon edellytyksiä on parannettu.

               3.4   Ampuma-aseiden laittoman hallussapidon ja väärinkäytön vähentäminen valistus- ja keruukampanjoita tukemalla

            Tavoite

         Lisätään alueen turvallisuutta torjumalla ampuma-aseiden laajamittaista laitonta hallussapitoa valistus- ja keruukampanjoiden avulla.

            Kuvaus

         Aiempien konfliktien perintö sekä Kaakkois-Euroopan väestön perinteinen mieltymys aseisiin ovat syitä laittomien aseiden erittäin yleiseen hallussapitoon, josta on muodostunut vakava ongelma (arvioiden mukaan useita miljoonia aseita). Tämä on vakava uhka rauhalle ja vakaudelle alueella ja myös sen ulkopuolella. Vaikka jotkin ilmiön hillitsemiseen tähtäävät toimet ovat olleet menestyksekkäitä, laiton hallussapito on edelleen huomattavaa koko alueella ja mahdollisesti vauhdittaa tarjontaa unioniin suuntautuvassa laittomassa kaupassa. Ongelma vaatii pitkällä aikavälillä ratkaisua, jossa keskitytään muuttamaan asenteita ja käsityksiä jatkuvilla kohdennetuilla toimilla. Ongelman monimutkaisuus edellyttää tähän mennessä omaksuttujen toimintatapojen uudelleenarvioimista, minkä lisäksi on tehtävä perustavanlaatuinen lähtötason analyysi, jossa selvitetään syyt siihen, miksi ihmiset pitävät kiinni laittomista aseista. Edellisessä vaiheessa osoitettiin tarve jatkuviin tiedotus- ja valistustoimiin, jotta voidaan vähentää ampuma-aseiden laitonta hallussapitoa, joka on edelleen yksi välittömimmistä uhista. Siksi tässä osiossa ehdotetaan pitkäjänteisempää toimintaa, jonka tavoitteena on lisätä tietämystä laittomaan hallussapitoon liittyvistä vaaroista sekä lisätä myös pienaseiden ja kevyiden aseiden luovutusta käyttämällä innovatiivisia kansalaiskeskeisiä menetelmiä ja lähestymistapoja. Tähän tavoitteeseen päästään seuraavilla keinoilla:

                     —

                     tehdään alueellinen selvitys, jolla saadaan kattava käsitys aseiden laittoman hallussapidon taustalla olevista ilmiöistä;

                     —

                     laaditaan ja toteutetaan innovatiivinen valistuskampanja ja (mahdollisuuksien mukaan) keruukampanja, jolla pyritään vähentämään laitonta hallussapitoa.

               Toimia toteutetaan yhteistyössä monien instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa. Näin luodaan perusta pitkän aikavälin pyrkimyksille, joilla tähän ongelmaan puututaan.

            Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

         Hankkeella myötävaikutetaan siihen, että laittomien aseiden kysyntä ja hallussapito yleisesti vähenee seuraavilla keinoilla:

                     —

                     laittoman hallussapidon ilmiöiden ymmärtäminen paremmin perinpohjaisen asennetutkimuksen ansiosta;

                     —

                     aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden laittoman hallussapidon aiheuttamia vaaroja koskevan tietämyksen vahvistaminen koko alueen kattavien kampanjoiden ansiosta.

               4.   Edunsaajat

         Hankkeen suoria edunsaajia ovat pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta vastaavat kansalliset instituutiot Kaakkois-Euroopassa. Varastojen hallinnoinnin osalta Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon, Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja EJTM:n sisäministeriöt ja poliisivoimat hyötyvät toimintaedellytysten kehittämisestä, varastointipaikkojen parannetusta infrastruktuurista sekä varastojen vähentämiseen annetusta tuesta. Nämä ministeriöt myös hyötyvät suoraan pienaseiden ja kevyiden aseiden merkintään, jäljittämiseen ja kirjaamiseen liittyvien valmiuksien parantamisesta sekä alueellisen ampuma-aseasiantuntijoiden verkostosta. Tämän lisäksi pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevät lautakunnat ja muut asevalvontaan osallistuvat instituutiot hyötyvät koulutuksesta ja tiedonjakamisesta sekä alueellisesta yhteistyöstä. Näiden lisäksi Valko-Venäjän ja Ukrainan keskeiset instituutiot, joiden tehtävänä on pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonta, hyötyvät rajoitetusta ja kohdennetusta tietämyksen siirrosta.
         Ehdotetut toimet ovat täysin linjassa pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyvien kansallisten prioriteettien kanssa ja niillä on asianomaisten kansallisten pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaviranomaisten hyväksyntä, jotka ovat osoittaneet kannattavansa toimia ja sitoutuvansa hankkeiden tulosten saavuttamiseen.
         Kaakkois-Euroopan ja unionin maiden väestö saa epäsuorasti etua hankkeesta, koska pienaseiden ja kevyiden aseiden laajamittaisen leviämisen aiheuttama riski vähenee.
         5.   Unionin näkyvyys

         SEESAC toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet, joilla tiedotetaan suurelle yleisölle, että unioni on rahoittanut toimen. Nämä toimet toteutetaan Euroopan unionin ulkoisten toimien viestintää ja näkyvyyttä koskevan käsikirjan mukaisesti. SEESAC varmistaa unionin osallistumisen näkyvyyden asianmukaisilla logoilla ja julkisuudella, joissa korostetaan unionin asemaa, varmistetaan unionin toimien avoimuus ja lisätään tietoisuutta päätöksen syistä sekä unionin tuesta päätökselle ja tämän tuen tuloksista. Hankkeessa tuotetussa materiaalissa tuodaan selkeästi esiin unionin lippu lipun asianmukaisesta käytöstä ja jäljentämisestä annettujen Euroopan unionin suuntaviivojen mukaisesti.
         Koska suunniteltujen toimien laajuus ja luonne vaihtelee suuresti, käytetään erilaisia promootiovälineitä mukaan lukien perinteiset tiedotusvälineet, verkkosivustot, sosiaalinen media sekä tiedotus- ja promootiomateriaalit kuten erilaiset informatiiviset kaaviot, lehtiset, uutiskirjeet, lehdistötiedotteet ja muut sellaiset tarpeen mukaan. Hankkeeseen kuuluvat julkaisut, julkiset tilaisuudet, kampanjat, välineistö ja rakennushankkeet varustetaan asianmukaisilla merkinnöillä. Hankkeen vaikutusta on tarkoitus edelleen tehostaa parantamalla kansallisten hallitusten ja väestön, kansainvälisen yhteisön sekä paikallisten ja kansainvälisten tiedotusvälineiden tietoisuutta, ja tämän vuoksi hankkeen eri kohderyhmiä lähestytään asianmukaisella kielellä. Erityistä huomiota kiinnitetään uusmediaan ja näkyvyyteen verkossa.
         6.   Kesto

         Neuvoston päätöksen 2010/179/YUTP täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon hankkeen maantieteellisen laajuuden, edunsaajien lukumäärän sekä suunniteltujen toimien lukumäärän ja monimutkaisuuden täytäntöönpanon määräajaksi on asetettu 36 kuukautta.
         7.   Yleisrakenne

         Toimen teknisestä täytäntöönpanosta vastaa SEESACin puolesta UNDP, UNDP:n ja alueellisen yhteistyöneuvoston (Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen seuraaja) yhteisen valtuutuksen puitteissa toimiva alueellinen aloite. SEESAC on pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen torjuntaa koskevan alueellisen täytäntöönpanosuunnitelman toimeenpaneva elin ja toimii tässä ominaisuudessa kaikkien pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyvien asioiden yhteyspisteenä Kaakkois-Euroopan alueella.
         SEESACin puolesta UNDP:llä on kokonaisvastuu hanketoimien täytäntöönpanosta ja tilintekovelvollisuus koko hankkeen täytäntöönpanosta. Hankkeen on suunniteltu kestävän kolme vuotta (36 kuukautta).
         8.   Kumppanit

         SEESAC on toimen täytäntöönpanija ja toimii tiiviissä yhteistyössä pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien sekä Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon, Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja EJTM:n sisäministeriöiden kanssa. Muita asiaankuuluvia instituutioita osallistuu myös tiiviisti tähän, erityisesti 3.4 kohdan mukaisiin toimiin pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaan sovellettavan vahvistetun kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti, johon osallistuu monia eri sidosryhmiä.
         9.   Raportointi

         Sekä sisällöllisen että taloudellisen raportoinnin on katettava asianomaisessa rahoitusosuuksia koskevassa sopimuksessa sekä siihen liitetyssä budjetissa kuvattu toimi kokonaisuudessaan siitä riippumatta, rahoittaako komissio toimen kokonaan vai osittain.
         Sisällöllisiä edistymiskertomuksia on toimitettava neljännesvuosittain, jotta keskeisten tulosten saavuttamisen edistymistä voidaan seurata.
         10.   Arvioitu budjetti

         Unionin rahoittaman hankkeen arvioidut kokonaiskustannukset ovat 6 508 136 euroa.

            (*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös, N:o 74/94/COL annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994, Norjaan tarkoitettujen nautojen tarttuvaa rhinotracheitis bovinae:ta koskevista lisävakuuksista

text:
Avis juridique important

|

E1994C0074

Virallinen lehti nro L 247 , 22/09/1994 s. 0050 - 0051

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS,N:o 74/94/COL annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994,Norjaan tarkoitettujen nautojen tarttuvaa rhinotracheitis bovinae:ta koskevista lisävakuuksistaEFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 17 artiklan ja pöytäkirjassa 1 olevan 4 kohdan d alakohdan,ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa (neuvoston direktiivi N:o 64/432/ETY, jäljempänä "nauta- ja sikasäädös") ja erityisesti sen 10 artiklan,ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan, pöytäkirjan 1 ja sen 1 artiklan c alakohdan,sekä toteaa, ettäNorja pitää, kuten on todettu 4 päivänä tammikuuta 1994 päivätyssä kirjeessä, aluettaan vapaana nautojen tarttuvasta rhinotracheitis bovinae:sta (IBR),Norja on esittänyt EFTAn valvontaviranomaiselle nauta- ja sikasäädöksen 10 artiklassa säädetyt asiakirjat,Norjan viranomaiset soveltavat vähintään vastaavia kansallisella alueellaan tapahtuvia nautaeläinten siirtoja koskevia sääntöjä kuin mitä tässä päätöksessä on määrätty,Norja on ryhtynyt valvomaan tilannetta vuosittaisilla tarkastuksilla ja esittämään vuosittain EFTAn valvontaviranomaiselle kertomuksen IBR-tautia koskevista tutkimustuloksista,on aiheellista määritellä tiettyjä lisävakuuksia Norjan tautitilanteen suojaamiseksi,tässä päätöksessä määrättyjä lisävakuuksia ei saa pyytää niiltä EFTA-valtioilta tai niihin kuuluvilta alueilta, joiden katsotaan olevan vapaita IBR-taudista, jatässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 EFTA-valtiosta tai EY:n jäsenvaltiosta tulevien ja Norjaan jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen nautaeläinten on täytettävä seuraavat edellytykset:1.1 Virallisten tietojen mukaan mitään kliinisiä tai patologisia merkkejä nautojen tarttuvan rhinotracheitis bovinae:n (IBR) esiintymisestä alkuperäkarjassa ei saa olla todettu viimeisten kahdentoista kuukauden aikana;1.2 nautaeläinten on täytynyt olla eristettynä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymissä tiloissa siirtoa välittömästi edeltävien 30 päivän ajan;1.3 naudoille on IBR-taudin varalta tehtävä serologinen koe seerumeista, jotka on otettu vähintään 21 päivää eristyksen alkamisen jälkeen, ja tuloksen on oltava negatiivinen. Kaikkien eristyksissä olevien eläinten koetulosten on myös oltava negatiiviset;1.4 nautaeläimet eivät saa olla rokotettuja IBR-tautia vastaan.2 EFTA-valtiosta tai EY-jäsenvaltiosta tulevat ja Norjaan teurastettaviksi tarkoitetut nautaeläimet on kuljetettava suoraan määräpaikkana olevaan teurastamoon.3 Nauta- ja sikasäädöksen liitteessä F määrättyä terveystodistusta on Norjaan lähetettävien nautaeläinten osalta täydennettävä seuraavasti:"Norjaan tarkoitettujen nautojen tarttuvaa rhinotracheitis bovinae:ta koskevista lisävakuuksista 27 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 74/94/COL mukaiset nautaeläimet."4 Norjan on vuosittain laadittava kertomus IBR-tautia koskevasta valvonnastaan ja sitä koskevista tutkimustuloksista. Tämä kertomus on esitettävä EFTAn valvontaviranomaiselle seuraavan vuoden 1 päivään huhtikuuta mennessä.5 Edellä 1-3 kohdassa määrätyt edellytykset eivät koske EFTA-valtiosta tai jostain sen osasta Norjaan tulevia nautaeläimiä, joille on nauta- ja sikasäädöksen 10 artiklan mukaisesti myönnetty tässä päätöksessä määrättyjä lisävakuuksia vastaavat lisävakuudet.6 Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1994.7 Tämä päätös on osoitettu EFTA-valtioille.8 Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 1994.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaPekka SÄILÄKollegion jäsen2141995


title: 2010/746/EU: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2009/030 NL/Drenthe Division 18, Alankomaat)

text:
               4.12.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 318/43

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä marraskuuta 2010,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2009/030 NL/Drenthe Division 18, Alankomaat)
   (2010/746/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työelämään uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

               (3)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

               (4)

               Alankomaat esitti 30 päivänä joulukuuta 2009 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu yhdellä Alankomaiden NUTS II -alueella Drenthessä (NL13), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 18 (painaminen ja tallenteiden jäljentäminen) piirissä toimivissa kahdessa yrityksessä; hakemusta täydennettiin lisätiedoin 6 päivään toukokuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/200610 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 453 632 euroa.

               (5)

               Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Alankomaiden hakemuksen perusteella,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 453 632 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 24 päivänä marraskuuta 2010.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         O. CHASTEL

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

31993D0701

93/701/EY: Komission päätös, tehty 7 päivänä joulukuuta 1993, ympäristöalan neuvoa-antavan yleisfoorumin perustamisesta

Virallinen lehti nro L 328 , 29/12/1993 s. 0053 - 0054 Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 13 s. 0087  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 13 s. 0087

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 7 päivänä joulukuuta 1993,ympäristöalan neuvoa-antavan yleisfoorumin perustamisesta (93/701/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäneuvosto on ympäristöalan ja kestävän kehityksen politiikkaa ja toimintaa koskevasta yhteisön ohjelmasta(1) 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa hyväksynyt komission esittämän "Kohti kestävää kehitystä" -ohjelman lähestymistavan ja yleisstrategian,kyseisessä ohjelmassa määrätään neuvoa-antavan yleisfoorumin perustamisesta, johon kuuluu tuotantoalan, liikemaailman, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, ammatillisten yhteisöjen, ammattiyhdistysten, kuluttajien etujärjestöjen sekä ympäristöjärjestöjen edustajia,foorumin on toimittava paikkana eri alojen ja komission yksiköiden edustajien välisille kuulemisille ja keskusteluille, jaon suotavaa, että foorumissa on tasapuolinen määrä sellaisten eri järjestöjen edustajia, joita asia koskee; komission olisi nimettävä foorumin jäsenet ottaen huomioon kunkin alan yhteisön tason etujärjestöjen suositukset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1 Perustetaan komission yhteyteen ympäristöalan neuvoa-antava yleisfoorumi, jäljempänä 'foorumi`.2 Foorumi koostuu tuotantoalan, liikemaailman, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, ammatillisten yhteisöjen, ammattiyhdistysten, kuluttajien etujärjestöjen sekä ympäristöjärjestöjen edustajista.2 artikla 1 Komissio voi kuulla foorumia yhteisön ympäristöalan politiikkaan liittyvissä ongelmi ssa.2 Foorumin varapuheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että on aiheellista kuulla foorumia tämän toimivaltaan kuuluvassa asiassa, jossa sille ei ole esitetty lausuntopyyntöä.3 artikla Foorumissa on kolmekymmentäkaksi jäsentä. Paikat jaetaan seuraavasti:a) yritysten edustajille 7 12 paikkaa,b) alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustajille 3 5 paikkaa,c) kuluttajien etujärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen edustajille 4 7 paikkaa,d) ammattiyhdistysten edustajille 1 3 paikkaa,e) ympäristöalan ympäristöalalla erityisen päteville henkilöille 7 10 paikkaa.4 artikla Komissio nimeää foorumin jäsenet ottaen huomioon 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alojen sille antamat suositukset.5 artikla 1 Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.2 Toimikauden päätyttyä varsinainen jäsen ja varajäsen jatkaa tehtävässään siihen asti, kun hänen tilalleen on nimetty toinen henkilö tai kun hänet on nimetty uudeksi toimikaudeksi.3 Toimikausi päättyy ennen kolmivuotiskauden päättymistä jäsenen erotessa tai asianomaisen jäsenvaltion ilmoit- taessa, että jäsenen toimikausi päättyy. Jäsenen tilalle nimetään toinen henkilö jäljellä olevaksi toimikaudeksi 4 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.4 Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.6 artikla Komissio julkaisee luettelon jäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7 artikla 1 Foorumin puheenjohtajana on komission edustaja.2 Foorumi valitsee jäsentensä keskuudesta kaksi varapuheenjohtajaa kahdeksaksitoista kuukaudeksi, ja toimikausi voidaan uusia kerran. Valinta suoritetaan läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.3 Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat muodostavat työvaliokunnan. Työvaliokunta valmistelee ja järjestää foorumin työskentelyn.8 artikla 1 Foorumi voi kutsua jäsenen tai komission ehdotuksesta jossakin esityslistaan merkityssä asiassa erityisen ansioituneen henkilön osallistumaan työskentelyynsä.2 Asiantuntijat ottavat osaa keskusteluun ainoastaan niissä kysymyksissä, joiden käsittelyyn heitä on pyydetty osallistumaan.9 artikla Foorumi voi perustaa työryhmiä.10 artikla 1 Foorumi ja työvaliokunta kokoontuvat komission toimipaikassa tämän kutsusta.2 Komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat foorumin, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.3 Komission yksiköt huolehtivat foorumin, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristötehtävistä.11 artikla 1 Foorumin käsittelemät asiat koskevat komission esittämiä lausuntopyyntöjä. Lausunnosta ei äänestetä.2 Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto on annettava.3 Kannat esitetään komissiolle toimitetussa selvityksessä.12 artikla Komitean jäsenet eivät saa ilmaista komitean tehtävissä tai työryhmien työskentelyssä saamiaan tietoja, kun komissio ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto tai esillä oleva kysymys koskee luottamuksellista asiaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan soveltamista.Tällaisessa tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokoukseen.13 artikla Tämä päätös tulee voimaan 7 päivänä joulukuuta 1993.Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 1993.Komission puolestaYannis PALEOKRASSASKomission jäsen(1) EYVL N:o C 138, 17.5.1993, s. 5


title: 2012/215/EU: Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012 , alueiden komitean luxemburgilaisen jäsenen nimeämisestä

text:
               26.4.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 114/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012,
   alueiden komitean luxemburgilaisen jäsenen nimeämisestä
   (2012/215/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Luxemburgin hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Albert LENTZin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               —

               Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 24 päivänä huhtikuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. WAMMEN

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: 2007/530/Euratom: Komission päätös, tehty 17 päivänä heinäkuuta 2007 , ydinturvallisuutta ja ydinjätehuoltoa käsittelevän eurooppalaisen korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               27.7.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 195/44

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 17 päivänä heinäkuuta 2007,
   ydinturvallisuutta ja ydinjätehuoltoa käsittelevän eurooppalaisen korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2007/530/Euratom)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 135 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ydinlaitosten turvallisuuden sekä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuden ylläpitämiseen ja parantamiseen, mistä osoituksena ovat erityisesti Euratomin perustamissopimuksen 31 ja 32 mukaisesti annettu yhteisön nykyinen lainsäädäntö sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean asiaa koskevat päätöslauselmat ja päätelmät.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007, puolsi komission ehdotusta sellaisen ydinturvallisuutta ja ydinjätehuoltoa käsittelevän eurooppalaisen korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta, jonka tehtävänä on asteittain muodostaa yhteinen käsitys ja lopulta kehittää näitä aloja koskevia eurooppalaisia lisäsääntöjä.

               (3)

               Korkean tason asiantuntijaryhmän työssä olisi otettava huomioon Euroopan unionin neuvoston (talous- ja rahoitusasiat) 8 päivänä toukokuuta 2007 pidetyn 2798. kokouksen päätelmät, joissa annetaan luettelo mahdollisista toimista ydinturvatyöryhmän kertomusten perusteella ja jotka perustuvat kansainvälisissä yhteyksissä nykyisin harjoitettavaan yhteistyöhön (muun muassa ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus, käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yleissopimus, Kansainvälinen atomienergiajärjestö, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ydinenergiajärjestö ja Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestö).

               (4)

               Korkean tason asiantuntijaryhmään olisi kuuluttava kansallisten sääntelyviranomaisten tai ydinlaitosten turvallisuudesta sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuudesta vastaavien toimivaltaisten turvallisuusviranomaisten johtajat. Komission olisi nimettävä edustajansa.

               (5)

               Korkean tason työryhmän olisi annettava säännöllisesti tietoja Euroopan ydinenergiafoorumille, joka tarjoaa kattavan keskusteluareenan kaikille ydinenergia-alan sidosryhmille. Sen olisi edistettävä asiaa koskevien nykysäännösten johdonmukaista soveltamista kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa.

               (6)

               Korkean tason asiantuntijaryhmän olisi annettava komissiolle säännöllisesti toimintakertomuksia, jotka sisältävät tarvittaessa suosituksia, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettaviksi.

               (7)

               Sen vuoksi on perustettava korkean tason asiantuntijaryhmä ja määritettävä yksityiskohtaisesti sen tehtävät ja rakenne,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Perustetaan ydinturvallisuutta ja ydinjätehuoltoa käsittelevä eurooppalainen korkean tason asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’korkean tason asiantuntijaryhmä’.
   2 artikla
   Tehtävät
   Omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä korkean tason asiantuntijaryhmä neuvoo ja avustaa komissiota yhteisen käsityksen ja lopulta eurooppalaisten lisäsääntöjen kehittämisessä seuraavilla aloilla:

               a)

               ydinlaitosten turvallisuus, ja

               b)

               käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuus.

         Se helpottaa kansallisten sääntelyviranomaisten kuulemista, koordinointia ja yhteistyötä.
   3 artikla
   Kokoonpano
   1.   Korkean tason asiantuntijaryhmän muodostavat 27 kansallista edustajaa, joilla on asiantuntemusta 2 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, sekä komission edustaja. Ryhmä voi yksinkertaisella enemmistöllä päättää jäsenyyden laajentamisesta varajäseniin.
   Kukin jäsenvaltio nimeää yhden jäsenen ja yhden varajäsenen. Ryhmän jäsenet toimivat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen valitaan uudet henkilöt.
   2.   Komissio nimeää korkean tason edustajan, joka osallistuu korkean tason asiantuntijaryhmän kokouksiin ja keskusteluihin. Komission edustaja on ryhmän tasavertainen jäsen ja osallistuu kaikkiin sen kokouksiin.
   3.   Jäsenille, jotka eivät enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön, jotka eroavat tai jotka eivät noudata jäsenyyden edellytyksiä, voidaan nimetä seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
   4.   Yksittäin nimettyjen jäsenten on joka vuosi allekirjoitettava sitoumus toimimisesta yleisen edun hyväksi sekä ilmoitus sellaisten sidonnaisuuksien puuttumisesta tai olemassaolosta, jotka voisivat vaarantaa heidän puolueettomuutensa.
   5.   Yksittäin nimettyjen jäsenten nimet julkaistaan liikenteen ja energian pääosaston Internet-sivulla.
   4 artikla
   Organisaatio
   1.   Korkean tason asiantuntijaryhmä valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan yksinkertaisella enemmistöllä.
   2.   Korkean tason asiantuntijaryhmä voi perustaa tiettyjen aiheiden tutkimista varten asiantuntijoiden työryhmiä tai alatyöryhmiä asiantuntijaryhmän määrittelemien tehtävien mukaisesti. Ne lakkautetaan heti kun ne ovat täyttäneet tehtävänsä.
   3.   Komissio voi osallistua kaikkiin asiantuntijoiden työryhmien kokouksiin.
   4.   Ryhmä ja sen alatyöryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa vahvistettuja menettelyjä ja aikataulua noudattaen. Komissio huolehtii ryhmän sihteeripalveluista.
   5.   ETA-maiden ja Euroopan unionin ehdokasmaiden asiantuntijat voivat osallistua korkean tason asiantuntijaryhmän kokouksiin tarkkailijoina. Korkean tason asiantuntijaryhmä ja komissio voivat kutsua kokouksiinsa myös muita asiantuntijoita ja tarkkailijoita.
   6.   Korkean tason asiantuntijaryhmä vahvistaa työjärjestyksensä yksimielisesti, tai jos yksimielisyyteen ei päästä, kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä, jolloin kullakin jäsenvaltiolla on yksi ääni; työjärjestykselle on saatava komission hyväksyntä.
   7.   Komissio huolehtii korkean tason asiantuntijaryhmän sihteeristön tehtävistä.
   5 artikla
   Kokouskulut
   Kunkin jäsenvaltion yhden edustajan matka- ja oleskelukustannukset, jotka liittyvät korkean tason asiantuntijaryhmän toimintaan, korvataan komission voimassa olevien määräysten mukaisesti.
   Jäsenet eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   6 artikla
   Kertomukset
   Korkean tason asiantuntijaryhmä esittää toiminnastaan komissiolle kertomuksen viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen kahden vuoden välein.
   Komissio toimittaa kertomukset edelleen Euroopan parlamentille ja neuvostolle, tarvittaessa varustettuna huomautuksilla.
   7 artikla
   Avoimuus
   Korkean tason asiantuntijaryhmä kuulee laajasti kaikkia sidosryhmiä ja asiasta kiinnostunutta yleisöä avoimella ja läpinäkyvällä tavalla.
   8 artikla
   Luottamuksellisuus
   Kun komissio ilmoittaa korkean tason asiantuntijaryhmälle, että pyydetty neuvo tai käsiteltävä kysymys on luottamuksellinen, ryhmän jäsenet ja tarkkailijat sekä kaikki muut henkilöt ovat velvollisia pitämään salassa, mitä heidän tietoonsa on tullut korkean tason asiantuntijaryhmän tai sen työryhmien työskentelyn yhteydessä.
   Tällaisissa tapauksissa komission edustaja voi pyytää, että kokouksissa ovat läsnä vain korkean tason asiantuntijaryhmän jäsenet.
   9 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2007.

            Komission puolesta

         Andris PIEBALGS

            Komission jäsen