Avis juridique important

|

31998D0261

98/261/EY: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998, Romanian liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä

Virallinen lehti nro L 121 , 23/04/1998 s. 0011 - 0015

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998,Romanian liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä (98/261/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 622/98 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäLuxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa,asetuksessa (EY) N:o 622/98 säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kutakin liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevista periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin hakijamaalle sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista,yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti Eurooppa-sopimuksiin sisältyvien sitoumusten noudattaminen ja edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä; jos olennainen edellytys jää täyttymättä, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmistelevan tuen osalta,Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on päättänyt, että liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista ja edistymistä yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkastellaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä,komission lausunnossa esitettiin puolueeton arviointi Romanian jäsenyysvalmisteluista ja yksilöitiin ensisijaisia alueita valmistelujen jatkamista varten, jajäsenyyden valmistelemiseksi Romanian olisi laadittava kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; tässä ohjelmassa olisi esitettävä aikataulu liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyville ensisijaisille tavoitteille ja välitavoitteiden saavuttamiselle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Tämän päätöksen liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä, esitetyt periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välitavoitteet ja edellytykset sisältyvät Romanian liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti.2 artikla Liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä sekä asianomaisissa neuvoston elimissä, joille komissio raportoi säännöllisesti.3 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998.Neuvoston puolestaM. BECKETTPuheenjohtaja(1) EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1.LIITE ROMANIA 1. Tavoitteet Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Romanian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi, näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisen avustamiseksi Romanialle myönnettävissä oleville rahavaroille sekä kyseiseen apuun liittyville edellytyksille. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, joka Romanian on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinaohjeistus. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne toteutetaan erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.2. Periaatteet Kunkin hakijamaan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun paineista ja markkinavoimista unionissa;- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.3. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen ja katsottu, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet, joiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Romanian realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius, lyhyen aikavälin ensisijaisten tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.Romaniaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Romanian on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa.Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Romanialle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet.3.1 Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998) Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; hallituksen talousuudistusohjelman tyydyttävä edistyminen, mukaan lukien kahden pankin yksityistämisen, useimpien régie autonome -muotoisten yhtiöiden muuttaminen liikelaitoksiksi, ulkomaisten sijoitusten järjestelmän tehokas täytäntöönpano; useiden suurten, valtion omistamien teollisuuslaitosten (esim. hiili- ja teräsalat) ja maatalouslaitosten rakennemuutos/yksityistäminen (erityisesti tappioita ja maksurästejä pienentämällä); kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon jatkaminen.Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: virkamieslainsäädännön luonnoksen hyväksyminen ja edistyminen julkishallinnon uudistamisessa; kasviensuojeluun ja eläinlääkintään liittyvät tarkastukset erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; rahoitusala (pankki- ja rahoituspalvelualojen sekä pääomamarkkinoiden valvontaelinten lujittaminen); tulli; varainhoidon valvonta- ja tilintarkastusjärjestelmien lujittaminen; kilpailupolitiikka; trustien vastaiset elimet ja valtionavun valvontaelimet; ympäristö; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen aloittaminen.Sisämarkkinat: mukaan lukien pankkialan ja pääomamarkkinoiden rakennemuutos; yhtiölainsäädännön uudistamisen päätökseen saattaminen, mukaan lukien toimenpiteet yritysten kehittämisen sekä pienten ja keskisuurten yritysten edistämiseksi; ulkomaiset suorat sijoitukset; välillisen verotuksen yhdenmukaistaminen ja sen soveltamisen tehostaminen; julkisten hankintojen yhdenmukaistaminen, valtionapua koskevan lainsäädännön antaminen ja valtionavun ensimmäisen vaiheen määritys; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten perustaminen.Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumista koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan parantaminen.Ympäristö: puitelainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.3.2 Keskipitkän aikavälin tavoitteet Poliittiset edellytykset: lastensuojelun uudistusten jatkaminen; lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi; yksilönvapauden suojaaminen; tuomioistuinten toiminnan parantaminen.Talouden uudistaminen: erityistä huomiota olisi kiinnitettävä perustan luomiseksi tuottavuuden kestävälle kasvulle ja valtionyhtiöiden, mukaan lukien pankit, rakennemuutoksen/yksityistämisen jatkamiseksi.Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien laatiminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Romanian ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti laaja-alaisen julkishallinnon uudistusohjelman täytäntöönpano; huomattavia ponnistuksia julkishallinnon, mukaan lukien kilpailuviranomaiset, parantamiseksi; sisäisen varainhoidon valvonnan lujittaminen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden toimielinten lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa), tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen; ydinvalvontaviranomaisen lujittaminen.Sisämarkkinat: yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan, sisäisten energiamarkkinoiden ja audiovisuaalista alaa koskevan politiikan aloilla; henkisen omaisuuden säännösten täytäntöönpano; vakuutusala; kilpailupolitiikka, erityisesti kilpailulainsäädännön tehokas täytäntöönpano; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten lujittaminen; markkinoiden valvontajärjestelmän perustaminen; teollisuustuotteiden teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen.Oikeus- ja sisäasiat: rajavalvontajärjestelmien parantaminen; valmiudet käsitellä turvapaikka- ja siirtolaisasioita; viisumipolitiikan yhdenmukaistaminen unionin viisumipolitiikan kanssa ja yhdenmukaistamisen loppuunsaattaminen kansainvälisten yleissopimusten kanssa, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjunta ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset.Maatalous: mukaan lukien maarekisterin ja toimivien maamarkkinoiden perustaminen; yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat seikat ja erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten hyväksyminen ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti meri-, rautatie- ja maantiekuljetusten (turvallisuussäännöt ja verotus) aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuurin suuntautuvat investoinnit erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten hyväksyminen varhaisessa vaiheessa; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota ilmaa ja vettä koskeviin aloihin; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeusperustan käyttöönoton päätökseen saattaminen; hallinnollisten rakenteiden ja budjettimenettelyjen kehittäminen; rahoitusvälineiden ja valvontajärjestelmien lujittaminen, jotta Romania voisi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.4. Ohjelmointi Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 284 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Romaniaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up -välineen avulla. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Hakijamaiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle.5. Ehdollisuus Yhteisön avun edellytyksenä on, että Romania noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.6. Valvonta Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Romanian edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen, mistä neuvosto tekee muodollisen päätöksen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välitavoitteita sen perusteella, kuinka Romania on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/2237, annettu 30 päivänä marraskuuta 2015, alueiden komitean tanskalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               3.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 317/35

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2237,
   annettu 30 päivänä marraskuuta 2015,
   alueiden komitean tanskalaisen varajäsenen nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Tanskan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta, 5 päivänä helmikuuta ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi.

               (2)

               Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Peter KOFOD POULSENin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               —

               Niels Erik SØNDERGAARD, Southern Denmark Regional Councillor.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         É. SCHNEIDER

      (1)  EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42.

      (2)  EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25.

      (3)  EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70.


title: 2013/615/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , Artemis-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/339

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   Artemis-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisestä
   (2013/615/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Artemis-yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Artemis-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2011 sekä yhteisyrityksen vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2013 antaman suosituksen (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Artemis-yhteisyrityksen perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi 20. joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 74/2008 (4) ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0087/2013),

               1.

               hyväksyy Artemis-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2011 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Artemis-yhteisyrityksen toimitusjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 6, 10.1.2013, s. 1.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


Avis juridique important

|

31997D0476

Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1997, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella, Euroopan unionin osallistumista Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen täytäntöönpanorakenteisiin koskevan yhteisen toiminnan 95/545/YUTP täydentämisestä

Virallinen lehti nro L 205 , 31/07/1997 s. 0002 - 0002

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä heinäkuuta 1997,Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella, Euroopan unionin osallistumista Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen täytäntöönpanorakenteisiin koskevan yhteisen toiminnan 95/545/YUTP täydentämisestä (97/476/YUTP)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J.11 artiklan,ottaa huomioon Dublinissa 13 ja 14 päivänä joulukuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston julistuksen,ottaa huomioon Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,sekä katsoo, ettäneuvosto hyväksyi 11 päivänä joulukuuta 1995 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella unionin osallistumista Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen täytäntöönpanorakenteisiin koskevan yhteisen toiminnan 95/545/YUTP (1) ja päätti 20 päivänä marraskuuta 1996 tekemällään päätöksellä 96/745/YUTP (2) jatkaa yhteistä toimintaa 95/545/YUTP 31 päivään joulukuuta 1998 saakka,rauhan täytäntöönpanoneuvosto ("Peace Implementation Council") vahvisti korkean tason edustajan tehtävät Pariisissa 14 päivänä marraskuuta 1996, Lontoossa 4 ja 5 päivänä joulukuuta 1996 sekä Sintrassa 30 päivänä toukokuuta 1997 pidetyissä ministerikokouksissaan, ja korkean tason edustajan Sarajevossa sijaitsevan toimiston lisäksi Banja Lukaan, Mostariin ja Brckoon on perustettu alueelliset toimistot, jalisämäärärahat ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että korkean tason edustaja pystyy hoitamaan tehtävänsä 31 päivään joulukuuta 1998 saakka; korkean tason edustajan toimisto on pyytänyt varoja kaikilta rahoittajilta; yhteisen toiminnan 95/545/YUTP mukainen 10 miljoonan ecun rahoitusosuus on käytetty loppuun vuoden 1997 kuluessa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Euroopan unionin rahoitusosuuden kattamiseksi korkean tason edustajan tehtävän toimintamenoista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetaan 10,860 miljoonaa ecua, josta 4,60 miljoonaa ecua otetaan vuoden 1997 talousarvioon ja 6,26 miljoonaa ecua vuoden 1998 talousarvioon.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä rahoitettavia menoja hoidetaan talousarvioon sovellettavia yhteisön menettelyjä ja sääntöjä noudattaen.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään ja sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1998 saakka.3 artiklaTämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1997.Neuvoston puolestaJ. POOSPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 309, 21.12.1995, s. 2.(2) EYVL N:o 340, 30.12.1996, s. 3.


Avis juridique important

|

32000D0682

2000/682/EY, EHTY, Euratom: Neuvoston ja komission päätös, tehty 12 päivänä lokakuuta 2000, pöytäkirjan tekemisestä kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken

Virallinen lehti nro L 283 , 09/11/2000 s. 0018 - 0018

Neuvoston ja komission päätös,tehty 12 päivänä lokakuuta 2000,pöytäkirjan tekemisestä kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken(2000/682/EY, EHTY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO jaEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 1 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan sekä 93, 94, 133 ja 308 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon(1),ottavat huomioon neuvoston Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti antaman hyväksymisen,ovat kuulleet EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa ja saaneet neuvoston puoltavan lausunnon,sekä katsovat seuraavaa:(1) Joulukuun 1 päivänä 1997 voimaan tulleella kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken(2) voidaan toteuttaa Euroopan yhteisöjen tavoitteita siltä osin kuin se on Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden Venäjää koskevan strategian tärkeä osa.(2) Koska kumppanuus- ja yhteistyösopimus oli allekirjoitettu ennen kuin Euroopan unioni laajentui käsittämään Itävallan, Suomen ja Ruotsin, 21 päivänä toukokuuta 1997 allekirjoitettiin laajentumista koskeva pöytäkirja, jolla kyseiset kolme uutta jäsenvaltiota otettiin mukaan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen.(3) Osapuolet ovat sopineet siitä, että laajentumista koskevaa pöytäkirjaa soveltavat väliaikaisesti Euroopan yhteisöt, Venäjän federaatio ja kaikki muut yhteisön jäsenvaltiot paitsi Itävalta, Ruotsi, Suomi, Tanska ja Portugali.(4) Kaikki pöytäkirjan allekirjoittajavaltiot ovat nyt ratifioineet mainitun pöytäkirjan,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirja kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken.Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja tekee pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen Euroopan yhteisön puolesta. Komission puheenjohtaja tekee mainitun ilmoituksen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2000.Komission puolestaPuheenjohtajaH. VédrineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaR. Prodi(1) EYVL C 339, 18.12.1995, s. 45.(2) EYVL L 327, 28.11.1997, s. 3.


title: Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 täytäntöönpanoa koskevat säännöt — Puhemiehistön päätös tehty  22. kesäkuuta 2005

text:
               6.12.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 308/1

         Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 täytäntöönpanoa koskevat säännöt
   Puhemiehistön päätös tehty 22. kesäkuuta 2005
   (2005/C 308/01)
   PUHEMIEHISTÖ, JOKA
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan,
   ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 sekä erityisesti sen 24 artiklan 8 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen 22 artiklan 2 kohdan,
   katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (jäljempänä ”asetus”) vahvistetaan kaikkiin yhteisöjen toimielimiin ja elimiin sovellettavat periaatteet ja säännöt ja velvoitetaan kukin yhteisöjen toimielin ja elin nimittämään tietosuojasta vastaava henkilö.

               (2)

               Asetuksen 24 artiklan 8 kohdassa edellytetään, että kukin yhteisöjen toimielin tai elin antaa täytäntöönpanoa koskevat tarkemmat säännöt tietosuojasta vastaavan henkilön osalta asetuksen liitteessä olevien säännösten mukaisesti. Nämä tarkemmat säännöt koskevat erityisesti tietosuojasta vastaavan henkilön tehtäviä, velvollisuuksia ja toimivaltuuksia.

               (3)

               Täytäntöönpanosäännöissä määritellään myös menettelyt, jotka koskevat rekisteröityjen oikeuksien käyttöä ja kaikkien asianomaisten toimijoiden velvoitteiden täyttämistä yhteisöjen toimielimissä ja elimissä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä.

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Aihe
   1.   Tällä päätöksellä vahvistetaan Euroopan parlamentissa sovellettavat asetusta koskevat yleiset täytäntöönpanosäännöt. Sillä täydennetään erityisesti asetuksen säännöksiä Euroopan parlamentin tietosuojasta vastaavan henkilön (tai vastaavien henkilöiden) tehtävien, velvollisuuksien ja toimivaltuuksien osalta.
   2.   Lisäksi tässä päätöksessä säädetään rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskevista säännöistä, tietojen käsittelyä koskevasta ilmoitusmenettelystä sekä menettelystä, joka koskee tutustumista tietosuojasta vastaavan henkilön pitämään ilmoitettujen käsittelyjen rekisteriin.
   2 artikla
   Nimittäminen, asema ja riippumattomuus
   1.   Pääsihteeri nimittää tietosuojasta vastaavan henkilön, joka valitaan yhteisön toimielinten ja elinten virkamiesten joukosta henkilökohtaisten ominaisuuksiensa ja ammatillisen pätevyytensä sekä tietosuojaa koskevan erityisen asiantuntemuksensa perusteella. Tietosuojasta vastaava henkilö nimitetään virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 29 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
   2.   Pääsihteeri ilmoittaa tietosuojasta vastaavan henkilön nimen Euroopan tietosuojavaltuutetulle.
   3.   Jotta tietosuojasta vastaava henkilö voi hoitaa tehtäviään, hänet vapautetaan kaikista muista tehtävistä Euroopan parlamentissa. Hän voi hoitaa muita tehtäviä, mikäli tämä ei aiheuta eturistiriitaa tietosuojasta vastaavan henkilön aseman kanssa, erityisesti asetuksen säännöksiä sovellettaessa.
   4.   Tietosuojasta vastaava henkilö nimitetään viisi vuotta kestäväksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Hänet voidaan erottaa ainoastaan Euroopan tietosuojavaltuutetun suostumuksella ja ainoastaan, jos hän ei enää täytä tehtäviensä suorittamiselle asetettuja vaatimuksia. Euroopan tietosuojavaltuutettua kuullaan kirjallisesti ja kirjeenvaihdosta toimitetaan jäljennös tietosuojasta vastaavalle henkilölle.
   5.   Tietosuojasta vastaava henkilö hoitaa tehtäviään riippumattomana. Hän ei saa ottaa vastaan mitään ohjeita nimittävältä viranomaiselta, pääsihteeriltä tai keneltäkään muulta asetuksen säännösten sisäisestä soveltamisesta tai yhteistyöstään Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa. Tietosuojasta vastaava henkilö pidättäytyy kaikesta toiminnasta, joka on yhteensopimatonta hänen tehtäviensä luonteen kanssa.
   6.   Tietosuojasta vastaava henkilö ilmoittaa Euroopan parlamentin toimivaltaisille viranomaisille, kuinka paljon henkilöstöä ja millaisia resursseja hänen tehtäviensä suorittaminen edellyttää. Lisäksi hän voi käyttää tehtäviään hoitaessaan apunaan ulkopuolisia asiantuntijoita.
   7.   Tietosuojasta vastaavaan henkilöön ja hänen henkilöstöönsä sovelletaan virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen sääntöjä ja määräyksiä.
   8.   Tietosuojasta vastaava henkilö ja hänen henkilöstönsä, joihin sovelletaan perustamissopimuksen 287 artiklaa, ovat sekä toimikautensa aikana että sen päätyttyä velvollisia pitämään salassa kaikki tehtäviensä suorittamisen yhteydessä saamansa luottamukselliset asiakirjat ja tiedot.
   2 a artikla
   Apulaistietosuojavastaavat
   1.   Pääsihteeri voi nimittää apulaistietosuojavastaavia. Edellä 2 artiklan 4, 5, 7 ja 8 kohtaa sovelletaan myös heihin.
   2.   Tietosuojasta vastaava henkilö, apulaistietosuojavastaavat ja hänen henkilöstönsä ovat tietosuojasta vastaavan yksikön erottamaton osa. Yksikköä johtaa tietosuojasta vastaava henkilö.
   3.   Apulaistietosuojavastaava voi avustaa tietosuojasta vastaavaa henkilöä kaikissa tämän tehtävissä ja toimia hänen sijaisenaan, kun tietosuojasta vastaava henkilö on poissa tai estynyt.
   3 artikla
   Velvollisuudet
   1.   Tietosuojasta vastaava henkilö valvoo asetuksen säännösten soveltamista Euroopan parlamentissa. Hän hoitaa tehtäviään yhteistyössä Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa.
   2.   Kuka tahansa ja erityisesti rekisteröidyt voivat kuulla tietosuojasta vastaavaa henkilöä kaikissa asetuksen soveltamiseen liittyvissä kysymyksissä milloin tahansa. Tietosuojasta vastaavan henkilön on erityisesti toimittava rekisteristä vastaavan yksikön neuvonantajana, jotta puhemiehistön 28. marraskuuta 2001 tekemää päätöstä Euroopan parlamentin asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi noudatetaan.
   3.   Tietosuojasta vastaava henkilö edustaa parlamentin pääsihteeristöä kaikissa tietosuojaan liittyvissä asioissa, ja hän voi osallistua komiteoiden tai asiaankuuluvien elinten kokouksiin kansainvälisellä tasolla.
   4 artikla
   Tehtävät
   Tietosuojasta vastaavan henkilön tehtävät ovat seuraavat:

               —

               Tiedottaminen: Tietosuojasta vastaava henkilö tiedottaa Euroopan parlamentin rekisterinpitäjille ja rekisteröidyille heidän asetuksesta johtuvista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. Tätä varten hän antaa tarvittavat tiedot voimassa olevasta lainsäädännöstä, käynnissä olevista menettelyistä ja olemassa olevista rekisteröintijärjestelmistä, sekä helpottaa oikeuksien käyttämistä ja velvollisuuksien täyttämistä.

               —

               Vastaaminen Euroopan tietosuojavaltuutetun kysymyksiin: Tietosuojasta vastaava henkilö vastaa Euroopan tietosuojavaltuutetun kysymyksiin.

               —

               Yhteistyö Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa: Tietosuojasta vastaava henkilö tekee toimivaltansa rajoissa yhteistyötä Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan erityisesti kantelujen käsittelyn ja tarkastustehtävien alalla.

               —

               Tiedottaminen Euroopan tietosuojavaltuutetulle: Tietosuojasta vastaava henkilö tiedottaa Euroopan tietosuojavaltuutetulle Euroopan parlamentissa ilmenneistä uusista seikoista, jotka koskevat henkilötietojen suojaamista.

               —

               Käsittelyjä koskevan rekisterin pitäminen: Tietosuojasta vastaava henkilö pitää asetuksen 26 artiklan mukaisesti rekisteriä rekisterinpitäjän suorittamista käsittelyistä ja helpottaa kyselyjen suorittamista näistä rekistereistä.

               —

               Ilmoittaminen käsittelyistä, joihin saattaa liittyä erityisiä vaaroja: Tietosuojasta vastaava henkilö ilmoittaa Euroopan tietosuojavaltuutetulle kaikista käsittelyistä, joihin saattaa liittyä asetuksen 27 artiklassa tarkoitettuja erityisiä vaaroja. Mikäli on epävarmaa, onko ennakkotarkastus tarpeellinen, tietosuojasta vastaava henkilö kuulee Euroopan tietosuojavaltuutettua.

               —

               Rekisteröityjen oikeuksien ja vapauksien takaaminen: Tietosuojasta vastaava henkilö valvoo, etteivät käsittelyt mahdollisesti loukkaa rekisteröityjen oikeuksia ja vapauksia, ja varmistaa, ettei kenellekään aiheudu haittaa sen johdosta, että hän on saattanut tietosuojasta vastaavan henkilön tietoon seikan, jonka osalta hän väittää asetuksen säännöksiä rikotun.

         5 artikla
   Toimivaltuudet
   1.   Tehtäviään hoitaessaan ja asetuksessa säädetyin edellytyksin tietosuojasta vastaava henkilö voi

               —

               antaa omasta aloitteestaan suosituksia rekisterinpitäjille tai pääsihteerille tietosuojasäännösten tai näiden täytäntöönpanosääntöjen soveltamista koskevista kysymyksistä;

               —

               tutkia omasta aloitteestaan taikka rekisterinpitäjän, Euroopan parlamentin henkilöstökomitean tai luonnollisen henkilön pyynnöstä seikkoja ja tapauksia, jotka liittyvät välittömästi hänen tehtäviinsä ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa. Tutkimuksessa on noudatettava puolueettomuuden periaatetta ja kunnioitettava rekisteröidyn oikeuksia. Tietosuojasta vastaava henkilö ilmoittaa tutkimuksensa tuloksista tutkimusta pyytäneelle henkilölle ja rekisterinpitäjälle;

               —

               ilmoittaa pääsihteerille kaikista tapauksista, joissa asetuksen säännöksiä ei ole noudatettu;

               —

               osallistua säännöllisesti Euroopan tietosuojavaltuutetun ja/tai muiden toimielinten ja elinten tietosuojasta vastaavien henkilöiden kanssa kokouksiin saadakseen aikaan vastavuoroista tietojenvaihtoa, turvatakseen toimielinten välisen yhteistyön ja yhtenäistääkseen voimassa olevien menettelyjen soveltamista;

               —

               laatia pääsihteerille ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle vuotuisen toimintakertomuksen Euroopan parlamentissa tietosuojan alalla toteutetuista toimista ja saattaa sen Euroopan parlamentin henkilöstön saataville;

               —

               antaa lausunnon suoritettujen tai kaavailtujen käsittelyjen laillisuudesta, ehdotettujen käsittelyjen laillisuuden varmistamiseksi vaadittavista toimenpiteistä taikka tietojen tai turvatoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuudesta tai epäasianmukaisuudesta. Lausunto voi koskea erityisesti mitä tahansa tietojen käsittelystä tehtyyn ilmoitukseen liittyvää kysymystä.

         2.   Tietosuojasta vastaava henkilö voi milloin tahansa tutustua tietoihin, jotka ovat käsittelyn kohteena, ja hänellä on pääsy kaikkiin tiloihin, tietojenkäsittelylaitteistoihin ja tietovälineisiin.
   6 artikla
   Käsittelystä tehtävää ilmoitusta koskeva menettely
   1.   Rekisterinpitäjä ilmoittaa tietosuojasta vastaavalle henkilölle tulevasta tietojen käsittelystä ennen sen toteuttamista ja riittävän aikaisin, jotta asetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukainen ennakkotarkastus on mahdollista. Hän voi tehdä ilmoituksen Euroopan parlamentin kotisivuilta (Intranet) saatavalla ilmoituslomakkeella. Ilmoitus on tehtävä joka tapauksessa 3 kohdan mukaisesti. Rekisterinpitäjän on allekirjoitettava ilmoitus ja toimitettava se tietosuojasta vastaavalle yksikölle sisäisen postin välityksellä, sähköpostitse tai faksitse. Mikäli ilmoitus toimitetaan sähköpostitse tai faksitse, alkuperäinen allekirjoitettu ilmoitus on toimitettava tietosuojasta vastaavalle yksikölle kymmenen päivän kuluessa sähköpostin tai faksin lähettämisestä.
   2.   Rekisterinpitäjä ilmoittaa viipymättä asetuksen voimaantulopäivänä eli 1. helmikuuta 2002 jo käynnissä olleista käsittelyistä 1 kohdassa kuvatun ilmoitusmenettelyn mukaisesti.
   3.   Ilmoitettavien tietojen on sisällettävä ainakin seuraavaa:

               a)

               rekisterinpitäjän nimi ja osoite sekä maininta Euroopan parlamentin yksiköistä, joiden tehtävänä on henkilötietojen käsittely tiettyyn tarkoitukseen;

               b)

               käsittelyn tarkoitus tai tarkoitukset;

               c)

               kuvaus rekisteröityjen ryhmästä tai ryhmistä sekä heihin liittyvistä tiedoista tai tietoryhmistä;

               d)

               sen käsittelyn oikeusperusta, johon tiedot on tarkoitettu;

               e)

               vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät, joille tiedot mahdollisesti luovutetaan;

               f)

               yleinen maininta eri tietoryhmien suojaamisen ja poistamisen määräpäivistä;

               g)

               suunnitellut tietojen siirrot kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sekä vastaanottajille, joihin sovelletaan jonkin jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä;

               h)

               yleiskuvaus, jonka perusteella voidaan alustavasti arvioida käsittelyn turvallisuuden varmistamiseksi asetuksen 22 artiklan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden asianmukaisuus.

         4.   Rekisterinpitäjä ilmoittaa viipymättä tietosuojasta vastaavalle henkilölle kaikista 3 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin vaikuttavista muutoksista.
   7 artikla
   Käsittelyjä koskeva rekisteri
   1.   Tietosuojasta vastaava henkilö pitää rekisteriä 6 artiklan mukaisesti ilmoitetuista käsittelytoimista. Rekisteri sisältää yksityiskohtaiset tiedot Euroopan parlamentissa suoritetuista ilmoitetuista käsittelyistä, ja siitä ilmenevät erityisesti käsittelystä vastaava yksikkö, käsittelyn kohteena olevat tiedot ja käsittelyn tarkoitus.
   Rekisterin tarkoituksena on tarjota tietoa kaikille luonnollisille henkilöille, ja lisäksi se helpottaa rekisteröidyn tunnustettujen oikeuksien käyttämistä. Kyseiset oikeudet mainitaan asetuksen 13—19 artiklassa.
   2.   Rekisteri sisältää tämän päätöksen 6 artiklan 3 kohdan a—g alakohdassa tarkoitetut tiedot.
   3.   Tietosuojasta vastaava henkilö voi tehdä aloitteita rekisterin sisältämien tietojen oikaisemiseksi katsoessaan tämän olevan tarpeen tietojen oikeellisuuden varmistamiseksi.
   8 artikla
   Rekisteröidyn oikeuksien käyttöä koskevat yleiset säännökset
   1.   Vain rekisteröity tai hänen asianmukaisesti valtuuttamansa edustaja voi käyttää tiedonsaanti-, oikaisu-, suojaamis-, poistamis- ja vastustusoikeutta.
   2.   Oikeuden käyttämistä koskeva pyyntö on osoitettava rekisterinpitäjälle. Lomake on saatavilla sähköisessä muodossa Euroopan parlamentin kotisivuilla (Intranet). Pyynnön pitää sisältää

               —

               rekisteröidyn sukunimi, etunimi ja yhteystiedot;

               —

               maininta käytettävästä oikeudesta;

               —

               tarvittaessa pyyntöä tukevat asiakirjat;

               —

               kyseessä oleva tietoryhmä (kyseessä olevat tietoryhmät);

               —

               rekisteröidyn allekirjoitus ja pyynnön päivämäärä.

         Pyynnön voi toimittaa sisäisen tai ulkoisen postin välityksellä, sähköpostitse tai faksitse, ja sen välittymisestä ja vastaanottamisesta on saatava vahvistus. Mikäli pyyntö on virheellinen tai puutteellinen, rekisterinpitäjä voi pyytää täydentäviä tietoja. Rekisterinpitäjän on varmistettava, että pyynnön esittäjällä on valtuudet esittää kyseinen pyyntö.
   3.   Rekisterinpitäjän on vastattava pyyntöön oikeuden käyttämisestä, vaikka rekisteröintijärjestelmässä ei olisikaan käsiteltyjä henkilötietoja. Pyynnön esittäjälle lähetetään vastaanottotodistus viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Rekisterinpitäjän ei kuitenkaan tarvitse lähettää vastaanottotodistusta, jos hän vastaa pyyntöön perusteellisesti saman määräajan eli viiden työpäivän kuluessa. Vastaus toimitetaan samalla viestintävälineellä, jonka välityksellä rekisteröity esitti pyyntönsä.
   4.   Rekisterinpitäjän on ilmoitettava rekisteröidylle, että tällä on oikeus tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle, jos rekisteröity katsoo perustamissopimuksen 286 artiklan mukaisia oikeuksiaan loukatun häntä koskevia henkilötietoja käsiteltäessä.
   5.   Kaikkien näiden oikeuksien käyttäminen on rekisteröidylle maksutonta.
   6.   Oikeuden käyttämistä koskeva pyyntö voidaan evätä asetuksen 20 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa, ellei tämän päätöksen 17 artiklassa toisin säädetä.
   9 artikla
   Tiedonsaantioikeus
   1.   Rekisteröidyllä on oikeus saada milloin tahansa esteittä rekisterinpitäjältä kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja maksutta

               —

               vahvistus siitä, käsitelläänkö häntä koskevia tietoja vai ei;

               —

               tiedot ainakin käsittelyn tarkoituksesta, käsiteltävistä tietoryhmistä, tietojen vastaanottajista tai vastaanottajaryhmistä, joille tiedot luovutetaan;

               —

               käsiteltävät tiedot itselleen ymmärrettävässä muodossa sekä kaikki tietojen alkuperästä käytettävissä olevat tiedot;

               —

               tiedot häntä koskevaan automaattiseen tietojenkäsittelyyn liittyvistä perusteista.

         2.   Rekisteröity voi tutustua henkilötietoihinsa

               —

               toimielimen tiloissa;

               —

               pyytämällä rekisterinpitäjän laatiman oikeaksi vahvistetun jäljennöksen;

               —

               pyytämällä sähköisessä muodossa olevan jäljennöksen;

               —

               muilla rekisterinpitäjän käytettävissä olevilla ja rekisteröintijärjestelmän kanssa yhteensopivilla keinoilla.

         10 artikla
   Oikaisuoikeus
   1.   Rekisteröidyllä on oikeus siihen, että rekisterinpitäjä oikaisee viivytyksettä virheelliset tai puutteelliset henkilötiedot.
   2.   Oikaisupyynnössä on ilmoitettava oikaistavat tiedot ja oikaisutiedot. Tarvittaessa pyynnön tueksi voidaan liittää asiakirjoja.
   3.   Jos oikaisupyyntö hyväksytään, oikaisu on tehtävä viipymättä ja rekisteröidylle on ilmoitettava asiasta. Jos oikaisupyyntö evätään, rekisterinpitäjän on ilmoitettava siitä rekisteröidylle 15 työpäivän kuluessa perustelut sisältävällä kirjeellä.
   11 artikla
   Suojaamisoikeus
   1.   Rekisteröidyllä on oikeus siihen, että rekisterinpitäjä suojaa tiedot, jos

               a)

               rekisteröity kiistää tietojen paikkansapitävyyden, jolloin tiedot suojataan ajaksi, jonka kuluessa rekisterinpitäjä voi varmistaa niiden paikkansapitävyyden tai täydellisyyden; tai

               b)

               rekisterinpitäjä ei enää tarvitse niitä tehtäviensä suorittamiseen, mutta ne on säilytettävä todistelua varten; tai

               c)

               käsittely on laitonta ja rekisteröity vastustaa tietojen poistamista ja vaatii sen sijaan niiden suojaamista.

         2.   Suojaamispyynnössä on tarkennettava, mitkä tiedot halutaan suojattavan. Rekisterinpitäjä ilmoittaa suojaamisesta rekisteröidylle, joka on pyytänyt tietojensa suojaamista ja jonka tiedot on suojattu. Rekisteröidylle on myös ilmoitettava suojauksen poistamisesta. Ilmoitus on tehtävä vähintään 15 työpäivää ennen suojauksen poistamista.
   3.   Rekisterinpitäjän on vastattava 15 työpäivän kuluessa suojaamispyynnön vastaanottamisesta. Jos pyyntö hyväksytään, suojaus on tehtävä 30 työpäivän kuluessa ja rekisteröidylle on ilmoitettava asiasta. Jos suojaamispyyntö hylätään, rekisterinpitäjän on ilmoitettava asiasta rekisteröidylle 15 työpäivän kuluessa perustelut sisältävällä kirjeellä.
   4.   Automaattisissa rekisteröintijärjestelmissä suojaaminen varmistetaan teknisin keinoin. Henkilötietojen suojaaminen on ilmaistava järjestelmässä siten, että käy selvästi ilmi, ettei henkilötietoja voida käyttää.
   5.   Tämän artiklan mukaisesti suojattuja henkilötietoja voidaan käsitellä tallentamista lukuun ottamatta ainoastaan joko todistelua varten, rekisteröidyn suostumuksella tai sivullisen oikeuksien suojaamiseksi.
   12 artikla
   Poistamisoikeus
   1.   Rekisteröidyllä on oikeus siihen, että rekisterinpitäjä poistaa tiedot, jos niiden käsittely on laitonta.
   2.   Poistamispyynnössä on tarkennettava, mitkä tiedot halutaan poistettavan. Jos rekisterinpitäjä kiistää tietojen käsittelyn olevan laitonta, hänen on todistettava käsittelyn laillisuus.
   3.   Rekisterinpitäjän on vastattava 15 työpäivän kuluessa poistamispyynnön vastaanottamisesta. Jos pyyntö hyväksytään, tiedot on poistettava viipymättä. Jos rekisterinpitäjä katsoo, ettei pyyntö ole perusteltu, hänen on ilmoitettava asiasta rekisteröidylle 15 työpäivän kuluessa perustelut sisältävällä kirjeellä.
   4.   Poistaminen tarkoittaa, että tiedot poistetaan kokonaan, ilman että niitä korvataan koodilla tai että poistettuja tietoja varten perustetaan toinen vaihtoehtoinen rekisteröintijärjestelmä. Jos poistaminen on teknisistä syistä mahdotonta, rekisterinpitäjän on suojattava tiedot välittömästi. Asiasta ilmoitetaan asianmukaisesti rekisteröidylle.
   12 a artikla
   Ilmoitus sivullisille
   Rekisteröidyllä on oikeus siihen, että rekisterinpitäjä ilmoittaa sivullisille, joille tietoja on luovutettu, kaikista 10—12 artiklan mukaisista oikaisuista, poistamisista tai suojaamisista, lukuun ottamatta tilanteita, joissa tämä osoittautuu mahdottomaksi tai vaatii kohtuutonta vaivaa. Jos rekisterinpitäjä kieltäytyy ilmoittamasta sivullisille, koska se on mahdotonta tai vaatii kohtuutonta vaivaa, hänen on ilmoitettava asiasta rekisteröidylle 15 työpäivän kuluessa perustelut sisältävällä kirjeellä.
   13 artikla
   Vastustusoikeus
   1.   Rekisteröidyllä on oikeus milloin tahansa vastustaa itseään koskevien tietojen käsittelyä tilanteeseensa liittyvien huomattavan tärkeiden ja perusteltujen syiden vuoksi paitsi asetuksen 5 artiklan b, c ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.
   2.   Rekisteröidyllä on oikeus saada ilmoitus, ennen kuin henkilötietoja luovutetaan ensi kerran sivullisille tai käytetään sivullisen lukuun suoramarkkinointitarkoituksessa, ja saada nimenomaisesti oikeus korvauksetta vastustaa mainittua luovutusta tai käyttöä.
   3.   Pyynnössä on tarkennettava, minkä tietojen käsittelyä vastustus koskee.
   4.   Rekisterinpitäjän on vastattava rekisteröidylle 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos rekisterinpitäjä katsoo, ettei pyyntö ole perusteltu, hän ilmoittaa asiasta rekisteröidylle perustelut sisältävällä kirjeellä.
   5.   Jos pyyntö on perusteltu, tietoja ei voida enää käsitellä 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
   14 artikla
   Tarkastusmenettely
   1.   Kaikkien rekisterinpitäjien, joita asia koskee, on autettava tietosuojasta vastaavaa henkilöä hoitamaan tehtäviään ja toimitettava hänen pyytämänsä tiedot 20 työpäivän kuluessa. Tehtäviään hoitaessaan tietosuojasta vastaava henkilö voi milloin tahansa tutustua tietoihin, jotka ovat käsittelyn kohteena, ja hänellä on pääsy kaikkiin tiloihin, tietojenkäsittelylaitteistoihin ja tietovälineisiin.
   2.   Tietosuojasta vastaava henkilö voi päättää toteuttaa minkälaisen tahansa tarkastuksen milloin tahansa varmistaakseen, että Euroopan parlamentti soveltaa asetusta asianmukaisesti.
   15 artikla
   Muutoksenhakukeinot
   1.   Kaikki Euroopan parlamentin henkilöstön jäsenet voivat tehdä asetuksen 33 artiklan mukaisen kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Kantelun tekeminen ei keskeytä henkilöstösääntöjen 90 artiklan mukaisen valituksen tekemiselle asetetun määräajan kulumista.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun oikeuden lisäksi kaikki Euroopan parlamentin henkilöstön jäsenet voivat tehdä virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 90 artiklan mukaisen valituksen henkilötietojen käsittelyyn liittyvästä aiheesta nimittävälle viranomaiselle. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaiset yksiköt pyytävät tietosuojasta vastaavalta henkilöltä asiasta lausuntoa.
   16 artikla
   Rajoitukset
   1.   Rekisterinpitäjä voi rajoittaa tämän päätöksen 9–13 artiklan mukaisia oikeuksia asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista syistä. Sitä ennen rekisterinpitäjä kuulee tietosuojasta vastaavaa henkilöä.
   2.   Jos jotakin rajoitusta sovelletaan, rekisterinpitäjän on yhteisön lainsäädännön mukaisesti ilmoitettava rekisteröidylle pääasialliset syyt rajoituksen soveltamiseen sekä se, että hänellä on oikeus saattaa asia Euroopan tietosuojavaltuutetun ja yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
   3.   Rekisterinpitäjä vastaa viipymättä oikeuksien käyttöön sovellettavia rajoituksia koskeviin pyyntöihin ja perustelee päätöksensä.
   17 artikla
   Rekisterinpitäjät
   1.   Pääsihteeri voi erityisellä päätöksellä nimittää rekisterinpitäjäksi alaisuudessaan toimivan viranomaisen asetuksen 2 artiklan d kohdan mukaisesti.
   2.   Rekisterinpitäjän tehtävänä on varmistaa, että sen valvontaan kuuluvat käsittelyt suoritetaan asetuksen mukaisesti, sekä erityisesti

               —

               avustaa tietosuojasta vastaavaa henkilöä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua näiden tehtävien suorittamisessa erityisesti antamalla tietoja viimeistään 20 työpäivän kuluessa näiden esittämien pyyntöjen johdosta;

               —

               toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet ja antaa asianmukaisia ohjeita Euroopan parlamentin henkilöstölle tai muille sen alaisuudessa työskenteleville henkilöille sekä käsittelyn luottamuksellisuuden että käsittelyyn liittyviä vaaroja vastaavan turvallisuustason varmistamiseksi;

               —

               ilmoittaa tietosuojasta vastaavalle henkilölle kaikista tietojen käsittelyistä ennen niiden suorittamista 6 artiklan mukaisesti.

         17 a artikla
   Asiakirjoihin tutustuminen
   1.   Käsittelyjä koskeva rekisteri on julkinen, ja siihen voi tutustua sähköisessä muodossa. Kuka tahansa voi tutustua rekisteriin suoraan ja pyytää Euroopan parlamentin tietosuojasta vastaavalta henkilöltä jäljennöstä jotakin tiettyä käsittelyä koskevista tiedoista. Rekisteriin voi myös tutustua Euroopan tietosuojavaltuutetun välityksellä.
   2.   Tietosuojasta vastaavan henkilön ja hänen yksikköjensä asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001.
   18 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/209, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014 , Euroopan unionin ja Färsaarten välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jonka nojalla Färsaaret assosioituu tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020), allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               11.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 35/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/209,
   annettu 10 päivänä marraskuuta 2014,
   Euroopan unionin ja Färsaarten välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jonka nojalla Färsaaret assosioituu tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020), allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (1)1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 18 päivänä maaliskuuta 2014 komissiolle luvan aloittaa unionin puolesta neuvottelut Färsaarten kanssa Euroopan unionin ja Färsaarten välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä, jonka nojalla Färsaaret assosioituu Horisontti 2020 -puiteohjelmaan.

               (3)

               Nämä neuvottelut on saatu menestyksekkäästi päätökseen ja Euroopan unionin ja Färsaarten välinen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jonka nojalla Färsaaret assosioituu tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020), jäljempänä ’sopimus’, olisi allekirjoitettava, ja sopimusta olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemisen edellyttämät menettelyt on saatu päätökseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan lupa allekirjoittaa Euroopan unionin ja Färsaarten välinen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jonka nojalla Färsaaret assosioituu tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020), unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
   3 artikla
   Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2014, kunnes sen tekemisen edellyttämät menettelyt on saatu päätökseen.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. MARTINA

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).


Avis juridique important

|

31995D0487

95/487/EY: Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 1995, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen tekemisestä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamisesta

Virallinen lehti nro L 279 , 22/11/1995 s. 0011 - 0012

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 23 päivänä lokakuuta 1995,Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen tekemisestä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamisesta (95/487/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),sekä katsoo, ettäneuvosto on 21 päivänä marraskuuta 1994 tekemällään päätöksellä valtuuttanut komission neuvottelemaan korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevista Euroopan yhteisön, Kanadan ja Amerikan yhdysvaltojen välisistä yhteistyösopimuksista,yhteisö ja Amerikan yhdysvallat odottavat hyötyvänsä molemminpuolisesti tällaisesta yhteistyöstä, jonka on yhteisön puolelta täydennettävä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen välisiä kahdenkeskisiä ohjelmia sekä tuotettava eurooppalaista lisäarvoa, jaEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimus korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamisesta olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimus korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamisesta.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Sopimuksen 7 artiklassa mainittujen rahoitusvelvoitteiden täyttämiseksi tarvittava rahoitusohje on 6,5 miljoonaa ecua sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna viisivuotiskautena.Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.Sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt apurahat ovat riippumattomia Amerikan yhdysvaltojen ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten komissioiden myöntämistä kansallisista Fulbright-stipendeistä.3 artikla Sopimuksen 5 artiklassa tarkoitetussa sekakomiteassa Euroopan yhteisön valtuuskunnan muodostaa komission edustaja, jota avustaa yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta.4 artikla Neuvoston pääsihteerillä on oikeus nimetä henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on oikeus allekirjoittaa sopimus Euroopan unionin puolesta ja tehdä sopimuksen 11 artiklassa määrätyt ilmoitukset.Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 1995.Neuvoston puolestaJ. SAAVEDRA ACEVEDOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 287, 30.10.1995


title: 2009/61/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009 , maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta

text:
               31.1.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 30/112

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä tammikuuta 2009,
   maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta
   (2009/61/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto vahvisti päätöksellä 2006/144/EY (2) maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat (ohjelmakausi 2007–2013), jäljempänä ’yhteisön strategiset suuntaviivat’.

               (2)

               Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 (3) säädetään, että yhteisön strategiset suuntaviivat voidaan tarkistaa yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin tehtyjen tärkeimpien muutosten huomioon ottamiseksi.

               (3)

               Vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroopan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa, biologista monimuotoisuutta ja maitoalan rakenneuudistusta. Näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien tavoitteiden asemaa olisi lujitettava entisestään asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksytyissä maaseudun kehittämisohjelmissa.

               (4)

               Yhteisön strategisissa suuntaviivoissa olisi määriteltävä tarkistettujen yhteisön ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanon kannalta tärkeät alat, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, uusiutuviin energianlähteisiin, vesihuoltoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja maitoalan rakenneuudistukseen.

               (5)

               Ensisijaisina tavoitteina oleviin ilmastonmuutokseen, uusiutuviin energianlähteisiin, vesihuoltoon ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien toimien tehokkuutta olisi lisättävä innovoinnin avulla. Innovoinnin tukemisella voidaan tässä yhteydessä edistää tavoitteiden saavuttamista erityisesti kehittämällä uusia tekniikoita, tuotteita ja prosesseja.

               (6)

               Kunkin jäsenvaltion olisi tarkistettujen yhteisön strategisten suuntaviivojen perusteella tarkistettava kansallista strategiasuunnitelmaansa ja käytettävä sitä viitekehyksenä maaseudun kehittämisohjelmien tarkistukselle.

               (7)

               Sen vuoksi päätöstä 2006/144/EY olisi muutettava,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Muutetaan päätös 2006/144/EY tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GANDALOVIČ

      (1)  Lausunto annettu 19. marraskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL L 55, 25.2.2006, s. 20.

      (3)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.

      LIITE
      Muutetaan päätöksen 2006/144/EY liitteessä vahvistetut maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat ohjelmakaudeksi 2007–2013 seuraavasti:

                  (1)

                  Lisätään 2 osaan kohta seuraavasti:
                  ”2.5   Uusien haasteiden kohtaaminen
                  YMP:n ensimmäisen pilarin mukaisista suorista tuista aiheutuvien menojen ja maaseudun kehittämispolitiikan rahoituksen välistä tasapainoa on myös arvioitu osana vuonna 2003 käyttöön otettujen uudistusten tarkistusta. Koska YMP:n kokonaismäärärahat on vahvistettu vuoteen 2013 saakka, maaseudun kehittämiseen saadaan lisävaroja vain lisäämällä pakollista tuen mukauttamista. Lisävaroja tarvitaan yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien ponnistelujen lisäämiseksi ilmastonmuutokseen, uusiutuviin energialähteisiin, vesihuoltoon, biologiseen monimuotoisuuteen (asiaankuuluva innovointituki mukaan luettuna) ja maitoalan rakenneuudistukseen liittyvillä aloilla.

                              (i)

                              Ilmastosta ja energiasta on tullut ensisijaisia tavoitteita, sillä EU johtaa pyrkimyksiä maailmanlaajuiseen vähähiiliseen talouteen. Maaliskuussa 2007 Eurooppa-neuvosto antoi päätelmät (1) kasvihuonekaasupäästöjen leikkaamiseksi vähintään 20 prosentilla vuoden 1990 tasoon nähden vuoteen 2020 mennessä (30 prosenttia, jos saadaan aikaan maailmanlaajuisia tavoitteita koskevaa kansainvälinen sopimus) ja sitovan 20 prosentin tavoitteen asettamiseksi uusiutuvien energialähteiden käytölle vuoteen 2020 mennessä, mukaan luettuna biopolttoaineiden 10 prosentin osuus liikenteen bensiinin ja dieselpolttoaineen kulutuksesta. Maa- ja metsätalous voivat omalta osaltaan merkittävästi edistää bioenergian raaka-aineiden tuotantoa, hiilen sitoutumista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä entisestään.

                              (ii)

                              EU:n vesipolitiikan tavoitteet esitetään yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (2), jota aletaan panna täysimääräisesti täytäntöön vuosina 2010–2012. Koska maa- ja metsätalous ovat merkittävimpiä veden ja vesivarojen käyttäjiä, niillä on myös tärkeä rooli kestävässä vesihuollossa sekä määrällisesti että laadullisesti. Vesihuollon merkitys kasvaa tulevaisuudessa pyrittäessä selviytymään jo väistämättömästä ilmastonmuutoksesta.

                              (iii)

                              Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden vähenemisen vuoteen 2010 mennessä, mihin tavoitteeseen ei todennäköisesti päästä. Suuri osa Euroopan biologisesta monimuotoisuudesta riippuu maa- ja metsätaloudesta; ponnisteluja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi on lisättävä erityisesti ilmastonmuutoksen odotettujen epäsuotuisten vaikutusten ja veden lisääntyvän kysynnän vuoksi.

                              (iv)

                              Maidontuottajat vaikuttavat merkittävästi maaseudun säilyttämiseen harjoittamalla kestävää viljelyä, erityisesti epäsuotuisilla alueilla. Ottaen huomioon heidän korkeat tuotantokustannuksensa ja maidon kiintiöjärjestelmän asteittaisen poistamisen mukanaan tuomat rakennemuutokset, heidän saatavillaan olisi oltava tukitoimenpiteitä, jotta he voisivat mukautua paremmin uusiin markkinaolosuhteisiin.

                              (v)

                              Maaseudun kehittämistoimenpiteitä voidaan erityisesti käyttää innovoinnin edistämiseksi vesihuollon, uusiutuvan energian tuotannon ja käytön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemisen alalla sekä käsiteltäessä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja edistettäessä kilpailukyvyn ja ympäristön kannalta kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja. Jotta edistettäisiin innovoinnin täyttä hyödyntämistä, saatavilla olisi oltava erityistuki uusiin haasteisiin liittyviä innovointitoimia varten.”

                  (2)

                  Lisätään 3 osaan kohta seuraavasti:
                  ”3.4 a.   Uusiin haasteisiin vastaaminen
                  Yhteisön strateginen suuntaviiva
                  Ilmastonmuutos, uusiutuva energia, vesihuolto, biologinen monimuotoisuus (asiaankuuluva innovointituki mukaan luettuna) ja maitoalan rakenneuudistus ovat merkittäviä haasteita Euroopan maaseutualueille, maataloudelle ja metsätaloudelle. Maa- ja metsätalouden on tulevaisuudessa annettava entistä suurempi panos kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja hiilien sitoutumisen lisäämiseen osana Euroopan unionin globaalia ilmastonmuutosstrategiaa. Maa- ja metsätalouden biomassasta saatavan uusiutuvan energian tuotannon lisääminen voisi niin ikään auttaa EU:n uusien tavoitteiden saavuttamista polttoaineiden ja energian kokonaiskulutuksessa vuoteen 2020 mennessä. Kestävämmät vesihuollon käytännöt ovat maataloudessa välttämättömiä, jotta tulevaisuudessa voidaan varmistaa veden riittävä määrä ja laatu sekä sopeutua vesivaroihin kohdistuviin ilmastonmuutoksesta odotettavissa oleviin vaikutuksiin. Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen on myös suuri haaste. Edellä mainittuihin uusiin haasteisiin liittyvän innovoinnin tukeminen voi helpottaa näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamista. Maidon kiintiöjärjestelmän voimassaolon lakkaamisen vuoksi maatalouden rakenneuudistuksen tarve kasvaa. Tässä yhteydessä on tärkeää liittää maaseudun kehittämistoimenpiteet maitoalan uudistukseen. Tästä syystä pakollisen tuen mukauttamisen lisäämisestä vuodesta 2010 alkaen saatavat lisävarat olisi käytettävä yhteisön toiminnan vahvistamiseksi ilmastonmuutoksen, uusiutuvan energian, vesihuollon, biologisen monimuotoisuuden ja maitoalan rakenneuudistuksen aloilla.
                  Näiden ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan suuntaamaan tuki avaintoimiin. Avaintoimiin voi sisältyä seuraavanlaisia toimia:

                              i)

                              Erityisesti toimintalinjan 1 investointituki voidaan suunnata energiaa, vettä ja muita panoksia säästäviin koneisiin ja laitteisiin sekä tilalla käytettäväksi tarkoitetun uusiutuvan energian tuotantoon. Elintarvikealalla ja metsätalouden alalla investointituella olisi autettava kehittämään innovatiivisia ja kestävämpiä tapoja jalostaa biopolttoaineita.

                              ii)

                              Toimintalinjan 2 maatalouden ympäristö- ja metsätaloustoimenpiteitä voidaan käyttää erityisesti biologisen monimuotoisuuden lisäämiseen suojelemalla runsaslajisia kasvillisuustyyppejä ja suojelemalla ja säilyttämällä niittyjä sekä harjoittamalla laajaperäistä maataloustuotantoa. Toimintalinjan 2 mukaiset erityistoimet, kuten maatalouden ympäristö tai metsitys, voivat niin ikään auttaa parantamaan käytettävissä olevien vesivarojen hoitoa määrän suhteen ja suojella niiden laatua. Lisäksi tietyt maatalouden ympäristötoimet ja metsätaloustoimet edistävät typpioksidipäästöjen (N2O) ja metaanipäästöjen (CH4) vähentämistä ja edistävät hiilien sitoutumista.

                              iii)

                              Toimintalinjojen 3 ja 4 paikallisia hankkeita ja uusiutuvaan energiaan liittyviä hankkeita koskevaa yhteistyötä samoin kuin viljelijöiden suuntautumista bioenergian tuotantoon voidaan tukea. Luonnonperinnön säilyttäminen voi auttaa luonnonarvoltaan merkittävien elinympäristöjen ja arvokkaiden vesialueiden suojelemista.

                              iv)

                              Koska ilmastonmuutokseen ja uusiutuvaan energiaan liittyvät kysymykset koskevat kaikkia maaseutualueita, jäsenvaltiot voivat kannustaa toimintalinjan 4 paikallisia toimintaryhmiä sisällyttämään nämä kysymykset paikallisiin kehittämisstrategioihinsa monialaisena aiheena. Ryhmillä on hyvät mahdollisuudet edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista ja paikalliseen tilanteeseen soveltuvia uusiutuvaa energiaa koskevia ratkaisuja.

                              v)

                              Innovoinnilla voidaan saavuttaa erityisen suotuisia tuloksia ilmastonmuutoksen, uusiutuvan energian tuotannon, kestävämpien vesihuoltokäytäntöjen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisen asettamiin uusiin haasteisiin vastaamisessa. Innovoinnin tukeminen näillä aloilla voisi tapahtua edistämällä asian kannalta merkittävien tekniikoiden, tuotteiden ja prosessien kehittämistä, omaksumista ja soveltamista.

                              vi)

                              Yleisenä periaatteena on, että tuki suunnataan toimiin, jotka vastaavat asetuksen (EY) N:o 1698/2005 tavoitteita ja säännöksiä ja jotka edistävät mainitun asetuksen liitteessä II määriteltyihin uusiin tavoitteisiin liittyvien positiivisten vaikutusten saavuttamista.”

         (1)  Brysselissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa 8. ja 9. maaliskuuta 2007 annetut puheenjohtajan päätelmät.

         (2)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.


title: 2009/379/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2009 , maaseuturahaston käyttöön neuvoston asetusten (EY) N:o 1782/2003, (EY) N:o 378/2007, (EY) N:o 479/2008 ja (EY) N:o 73/2009 nojalla asetettavista määristä ja maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevista määristä

text:
               12.5.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 117/10

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 11 päivänä toukokuuta 2009,
   maaseuturahaston käyttöön neuvoston asetusten (EY) N:o 1782/2003, (EY) N:o 378/2007, (EY) N:o 479/2008 ja (EY) N:o 73/2009 nojalla asetettavista määristä ja maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevista määristä
   (2009/379/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 ja 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) käytettävissä varainhoitovuosina 2007–2013 olevat tietyt määrät vahvistetaan maaseuturahaston käyttöön neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 10 artiklan 2 kohdan sekä 143 d ja 143 e artiklan, neuvoston asetuksen (EY) N:o 378/2007 4 artiklan 1 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 23 artiklan 2 kohdan nojalla käyttöön asetettavista määristä ja maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevista määristä 24 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/410/EY (2) liitteessä.

               (2)

               Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003 (3) on kumottu ja korvattu 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 73/2009 (4).

               (3)

               Asetuksen (EY) N:o 73/2009 7 artiklalla otetaan käyttöön pakollista tukien mukauttamista koskevat uudet korotetut määrät. Suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevista säännöistä 27 päivänä maaliskuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 378/2007 (5) 1 artiklan 5 kohdan mukaan pakollisten mukauttamismäärien korotus on vähennettävä vapaaehtoisen mukauttamisen määrästä.

               (4)

               Sen vuoksi maaseuturahaston käyttöön asetettavien vapaaehtoisen ja pakollisen mukauttamisen määrät ovat muuttuneet.

               (5)

               Selkeyden vuoksi päätös 2006/410/EY olisi kumottava ja korvattava uudella tekstillä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1782/2003 10 artiklan 2 kohdan sekä 143 d artiklan, asetuksen (EY) N:o 378/2007 4 artiklan 1 kohdan, neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 (6) 23 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 9 artiklan 1 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan sekä 134 ja 135 artiklan nojalla varainhoitovuosina 2007–2013 olevat määrät sekä Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menoihin käytettävissä oleva nettomäärä.
   2 artikla
   Kumotaan päätös 2006/410/EY.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2009.

            Komission puolesta

         Mariann FISCHER BOEL

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

      (2)  EUVL L 163, 15.6.2006, s. 10.

      (3)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

      (4)  EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (5)  EUVL L 95, 5.4.2007, s. 1.

      (6)  EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1.

      LIITE

                  (milj. euroa)

                  Varainhoitovuosi

                  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 10 artiklan 2 kohta

                  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 143 d artikla

                  Maaseuturahaston käyttöön asetettavat määrät

                  Maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä

                  Asetuksen N:o 73/2009 9 artiklan 1 kohta ja 10 artiklan 3 kohta

                  Asetuksen (EY) N:o 73/2009 134 artikla

                  Asetuksen (EY) N:o 73/2009 135 artikla

                  Asetuksen (EY) N:o 378/2007 4 artiklan 1 kohta

                  Asetuksen (EY) N:o 479/2008 23 artiklan 2 kohta

                  2007

                  984

                  22

                  44 753

                  2008

                  1 241

                  22

                  362

                  44 592

                  2009

                  1 305,7

                  22

                  424

                  40,66

                  44 886,64

                  2010

                  1 867,1

                  22

                  429,8

                  82,11

                  44 744,99

                  2011

                  2 095,3

                  22

                  484

                  403,9

                  122,61

                  44 489,19

                  2012

                  2 355,3

                  22

                  484

                  372,3

                  122,61

                  44 736,79

                  2013

                  2 640,9

                  22

                  484

                  334,9

                  122,61

                  44 969,59


Avis juridique important

|

31999D0694

1999/694/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 1999, Kaakkois-Euroopan vakauden ja hyvien naapuruussuhteiden kehittämisprosessista määritellyn yhteisen kannan 98/633/YUTP täytäntöönpanosta

Virallinen lehti nro L 275 , 26/10/1999 s. 0001 - 0001

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä lokakuuta 1999,Kaakkois-Euroopan vakauden ja hyvien naapuruussuhteiden kehittämisprosessista määritellyn yhteisen kannan 98/633/YUTP täytäntöönpanosta(1999/694/YUTP)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon yhteisen kannan 98/633/YUTP(1) ja erityisesti sen 3 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:1) Yhteisen kannan 98/633/YUTP 3 artiklan mukaan unioni voi tukea vakauteen, hyviin naapuruussuhteisiin ja kansalaisyhteiskuntaan liittyviä hankkeita Kaakkois-Euroopassa prosessin liitännäistoimenpiteinä.2) Royamontin prosessin Euroopan unionin erikoisedustaja on valikoinut luettelon ensisijaisista hankkeista yhteisen kannan 98/633/YUTP liitteessä II olevan prosessin koordinaattorin toimintasuunnitelman mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan unioni antaa tukea seuraaviin ensisijaisiin hankkeisiin, jotka liittyvät Kaakkois-Euroopan vakauteen, hyviin naapuruussuhteisiin ja kansalaisyhteiskuntaan:- naisten vuoropuhelu vakauden, ihmisoikeuksien ja kestävän rauhan edistämiseksi Kaakkois-Euroopassa,- Kaakkois-Euroopan vakaus ja hyvät naapuruussuhteet,- Kaakkois-Euroopan johtajuusaloite: Vuoropuhelusta toimintaan (SEELIDA), "Naisjohtajia 21. vuosisadalle: onnistuneiden paikallisten, alueellisten ja kansainvälisten kumppanuuksien luominen demokratian edistämiseksi",- verkosto demokratian ja ihmisoikeuksien puolesta ja Kaakkois-Euroopan etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvien suojelemiseksi,- kulttuuri-identiteettien uudelleen määrittely: Keski-Euroopan ja Välimeren alueiden monikulttuuriset ympäristöt,- Kaakkois-Euroopan vakauden ja hyvien naapuruussuhteiden kehittämisprosessi (Royaumontin prosessi): parlamentaarinen ulottuvuus,- CEMUNET -hanke, Keski- ja Kaakkois-Euroopan paikallishallintojen verkosto,- paikallisviranomaisten tehtävät Kaakkois-Euroopan demokratisointi- ja vakauttamisprosessien kehittämisessä, Ljubjana/Bledissä 1.-3. joulukuuta 1999 järjestettävä konferenssi,- Royamontin prosessiin liittyvä työministereiden ja työmarkkinaosapuolten kokous,- Sofiassa 12.-14. marraskuuta 1999 järjestettävä Grazin prosessiin liittyvä konferenssi,- Vukovarissa sijaitseva rauhankeskus.2 artikla1. Tämän päätöksen täytäntöönpanoon tarkoitettu rahoitusohje on 1800000 euroa.2. Edellä 1 kohdassa mainitulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.3 artiklaTämän päätöksen täytäntöönpanoa tarkastellaan säännöllisesti ottaen huomioon erityisesti muun alueelle suunnattavan Euroopan unionin avun kehityksen sekä täytäntöönpanon yhteensopivuuden tämän muun avun kanssa.4 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.Sen voimassaolo päättyy 22 päivänä lokakuuta 2001.5 artiklaTämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 22 päivänä lokakuuta 1999.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaS. MÖNKÄRE(1) EYVL L 302, 12.11.1998, s. 1.


title: 2013/143/EU: Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013 , alueiden komitean kahden ruotsalaisen jäsenen ja ruotsalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               22.3.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 82/53

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013,
   alueiden komitean kahden ruotsalaisen jäsenen ja ruotsalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2013/143/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Ruotsin hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

               (2)

               Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Britt-Marie LÖVGRENin ja Annelie STARKin toimikausien päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka on vapautunut Tore HULTin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Tore HULT, Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

                           —

                           Ulrika CARLEFALL LANDERGREN, Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

                     ja

               b)

               varajäseneksi:

                           —

                           Anders ROSÉN, Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. COVENEY

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.