title: 2011/65/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010 , Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EKP/2010/21)

text:
               9.2.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 35/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä marraskuuta 2010,
   Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä
   (uudelleenlaadittu)
   (EKP/2010/21)
   (2011/65/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyä päätöstä EKP/2006/17 (1) on muutettu olennaisesti useamman kerran. Kun päätökseen nyt tehdään uusia, pääasiassa korkoriskeiltä suojautumista koskevia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen.

               (2)

               Kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annetut suuntaviivat EKP/2006/16 (2), johon viitataan päätöksessä EKP/2006/17, on laadittu uudelleen ja kumottu kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annetuilla suuntaviivoilla EKP/2010/20 (3),

         ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:
   I   LUKU

      YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ

   1 artikla
   Määritelmät
   1.   Kun tässä päätöksessä käytetään suuntaviivojen EKP/2010/20 1 artiklassa määriteltyjä käsitteitä, niillä on sama merkitys kuin niille on edellä mainitussa artiklassa määritetty.
   2.   Tässä päätöksessä käytetyillä kirjanpitoteknisillä käsitteillä on sama merkitys kuin niille on annettu suuntaviivojen EKP/2010/20 liitteessä II.
   2 artikla
   Soveltamisala
   Tämän päätöksen sääntöjä sovelletaan EKP:n tilinpäätökseen, joka käsittää Euroopan keskuspankin (EKP) taseen, taseen ulkopuoliset erät, tuloslaskelman ja EKP:n tilinpäätöksen liitetiedot.
   3 artikla
   Perusoletukset
   Suuntaviivojen EKP/2010/20 3 artiklassa määriteltyjä tilinpäätöstä koskevia perusoletuksia noudatetaan myös tätä päätöstä sovellettaessa.
   4 artikla
   Saamisten ja velkojen kirjaaminen
   Rahoitusvarat ja -velat sekä muut saamiset ja velat kirjataan EKP:n taseeseen ainoastaan suuntaviivojen EKP/2010/20 4 artiklan mukaisesti.
   5 artikla
   Talousperuste ja kassaperuste (maksuperuste)
   Suuntaviivojen EKP/2010/20 5 artiklassa määritettyjä sääntöjä sovelletaan tähän päätökseen.
   II   LUKU

      TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

   6 artikla
   Taseen sisältö
   Tase-erät käyvät ilmi liitteestä I.
   7 artikla
   Varaus valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta
   EKP:n toimintojen luonne huomioon ottaen EKP:n neuvosto voi tehdä EKP:n taseeseen varauksen valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta. EKP:n neuvosto päättää varauksen suuruudesta ja käytöstä EKP:n riskialttiudesta tehdyn perustellun arvion nojalla.
   8 artikla
   Tase-erien arvostaminen
   1.   Tase-erien arvostuksessa käytetään markkinahintoja ja -kursseja, jollei liitteessä I muuta säädetä.
   2.   Kulta, valuuttainstrumentit, arvopaperit ja rahoitusinstrumentit arvostetaan vuoden lopussa markkinakeskihintoihin ja -kursseihin. Arvostus koskee sekä taseessa olevia että taseen ulkopuolisia eriä.
   3.   Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan neljännesvuosittaisen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät. Tässä artiklassa erityiset nosto-oikeudet (SDR), erityisten nosto-oikeuksien valuuttakorin pohjana olevat yksittäiset valuutat mukaan luettuina, katsotaan yhdeksi saamiseksi. Arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain eli ISIN-koodeittain. Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit sekä eriin ”Muut rahoitussaatavat” ja ”Sekalaiset erät” kuuluvat arvopaperit käsitellään kuitenkin erillisinä.
   4.   Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen. Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää kaikissa seuraavissa tapauksissa:

               a)

               jos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna,

               b)

               jos arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä,

               c)

               poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena.

         9 artikla
   Käänteisoperaatiot
   Käänteisoperaatioita käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 8 artiklan mukaisesti.
   10 artikla
   Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet
   Jälkimarkkinakelpoisia osakkeita ja osuuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 9 artiklan mukaisesti.
   11 artikla
   Arvopaperien korkoriskiltä suojautuminen johdannaisten avulla
   Korkoriskiltä suojautumista käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 10 artiklan mukaisesti.
   12 artikla
   Synteettiset instrumentit
   Synteettisiä instrumentteja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 11 artiklan mukaisesti.
   III   LUKU

      TULOSLASKELMAAN KIRJAAMISEN PERIAATTEET

   13 artikla
   Tuottojen kirjaaminen
   1.   Tuotoksi kirjaamisessa sovelletaan suuntaviivojen EKP/2010/20 13 artiklan 1, 2, 3, 5 ja 7 alakohtaa.
   2.   Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien, joita koskeva poikkeus on kumottu, EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisesti maksamia osuuksia erityisillä arvonmuutostileillä käytetään realisoitumattomien tappioiden kattamiseen, kun nämä tappiot ylittävät suuntaviivojen EKP/2010/20 13 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kuvatulla tavalla aiemmat, tavallisesti käytettävälle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot, ennen näiden tappioiden kattamista EKPJ:n perussäännön 33.2 artiklan mukaisesti. Erityisillä arvonmuutostileillä olevien kultasaamisten, valuuttavarojen ja arvopaperien määrää vähennetään suhteellisesti kyseisiä omaisuuseriä koskevien saamisten pienentyessä.
   14 artikla
   Transaktiomenot
   Suuntaviivojen EKP/2010/20 14 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.
   IV   LUKU

      TASEEN ULKOPUOLISIA ERIÄ KOSKEVAT KIRJANPITOPERIAATTEET

   15 artikla
   Yleissäännöt
   Suuntaviivojen EKP/2010/20 15 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.
   16 artikla
   Valuuttatermiinit
   Valuuttatermiinejä käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 16 artiklan mukaisesti.
   17 artikla
   Valuuttaswapit
   Valuuttaswapeja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 17 artiklan mukaisesti.
   18 artikla
   Futuurisopimukset
   Futuurisopimuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 18 artiklan mukaisesti.
   19 artikla
   Koronvaihtosopimukset
   Koronvaihtosopimuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 19 artiklan mukaisesti. Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot jaksotetaan seuraavina tilikausina tasapoistoina. Kun kyse on koronvaihtosopimusten termiinikaupoista, jaksotus aloitetaan liiketoimen arvostuspäivästä.
   20 artikla
   Korkotermiinit
   Korkotermiinejä käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 20 artiklan mukaisesti.
   21 artikla
   Arvopapereiden termiinikaupat
   Arvopapereiden termiinikauppoja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menetelmä A:n mukaisesti.
   22 artikla
   Optiot
   Optioita käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 22 artiklan mukaisesti.
   V   LUKU

      VUOSITTAIN JULKAISTAVA TASE JA TULOSLASKELMA

   23 artikla
   Kaavat
   1.   EKP:n vuosittain julkaistavan taseen kaava annetaan liitteessä II.
   2.   EKP:n julkaistavan tuloslaskelman kaava annetaan liitteessä III.
   VI   LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖKSET

   24 artikla
   Sääntöjen kehittäminen, soveltaminen ja tulkinta
   1.   Tätä päätöstä tulkittaessa tulee ottaa huomioon valmistelutyö, unionin lainsäädännössä yhdenmukaistetut kirjanpitoperiaatteet sekä yleisesti hyväksytyt kansainväliset tilinpäätösstandardit.
   2.   Mikäli tässä päätöksessä ei säädetä erityisestä kirjaamistavasta eikä EKP:n neuvosto päätä toisin, EKP noudattaa EKP:n toimintaan ja kirjanpitoon soveltuvia Euroopan unionin hyväksymien kansainvälisten IAS-tilinpäätösstandardien mukaisia arvostamisperiaatteita.
   25 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan päätös EKP/2006/17. Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen ja luetaan liitteen V vastaavuustaulukon mukaisesti.
   26 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä marraskuuta 2010.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

      (2)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

      (3)  Katso tämän 31 virallisen lehden sivu

      LIITE I

         TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

         Huomautus: numerointi viittaa liitteessä II esitettyyn tasekaavaan.
      SAAMISET

                  Tase-erä

                  Tase-erien sisältöluokat

                  Arvostusperiaate

                              1

                              Kulta ja kultasaamiset

                  Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ”matkalla”. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: a) kultapitoisuuden muuttumiset ja b) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

                  Markkinahintaan

                              2

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                  Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, mukaan luettuina kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit.

                              2.1

                              Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

                              a)

                              Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                              Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”.

                              a)

                              Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              b)

                              Erityiset nosto-oikeudet
                              Erityiset nosto-oikeudet (brutto).

                              b)

                              Erityiset nosto-oikeudet
                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              c)

                              Muut saamiset
                              GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin.

                              c)

                              Muut saamiset
                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              2.2

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset

                              a)

                              Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset.

                              a)

                              Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              b)

                              Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                              b)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                             Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                              c)

                              Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia

                              c)

                              Valuuttamääräiset lainat
                              Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              d)

                              Muut valuuttamääräiset saamiset
                              Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.

                              d)

                              Muut valuuttamääräiset saamiset
                              Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              3

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                              a)

                              Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

                              a)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                             Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

                              b)

                              Muut saamiset euroalueella olevilta, lukuun ottamatta erään ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto.

                              b)

                              Muut saamiset
                              Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              4

                              Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              4.1

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                              a)

                              Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

                              a)

                              Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
                              Nimellisarvoon

                              b)

                              Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit.

                              b)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iv)

                                             Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

                                          Markkinahintaan

                              c)

                              Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia lainoja

                              c)

                              Lainat euroalueen ulkopuolelle
                              Talletukset nimellisarvoon

                              d)

                              Euroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
                              Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.

                              d)

                                          i)

                                             Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Markkinahintaan
                                          Preemiot/diskontot jaksotetaan

                                          ii)

                                             Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                                          iii)

                                             Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

                                          Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                                          Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              4.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                  Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

                  Nimellisarvoon

                              5

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                  Erät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.

                              5.1

                              Perusrahoitusoperaatiot

                  Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              5.2

                              Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                  Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              5.3

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                  Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              5.4

                              Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                  Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              5.5

                              Maksuvalmiusluotot

                  Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              5.6

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                  Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.

                  Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                              6

                              Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.

                  Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                              7

                              Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                              7.1

                              Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                  Euroalueella liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten. Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset

                              a)

                              Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Markkinahintaan
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              b)

                              Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä (hankintameno jos arvonalennus on katettu vastattavaa-erässä 13 tarkoitetulla varauksella.)
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              c)

                              Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              7.2

                              Muut arvopaperit

                  Muut kuin erään 7.1 ”Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit” ja erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan luettuina euromääräiset valtion velkakirjat ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet.

                              a)

                              Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Markkinahintaan
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              b)

                              Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              c)

                              Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              iv)

                              Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                              Markkinahintaan

                              8

                              Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                  Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

                  Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

                              9

                              Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                              9.1

                              EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                  Kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuvia EKP:n velkasitoumuksiin perustuvia eurojärjestelmän sisäisiä saamisia.

                  Hankintahintaan

                              9.2

                              Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                  EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen EKP/2010/29 (2) mukaisesti

                  Nimellisarvoon

                              9.3

                              Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                  Seuraavien alaerien nettopositiot:

                              a)

                              TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä 10.2 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)”

                              a)

                              Nimellisarvoon

                              b)

                              muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.

                              b)

                              Nimellisarvoon

                              10

                              Selvitettävänä olevat erät

                  Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.

                  Nimellisarvoon

                              11

                              Muut saamiset

                              11.1

                              Euroalueen metallirahat

                  Eurokolikot.

                  Nimellisarvoon

                              11.2

                              Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                  Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot.

                  Hankintahintaan poistot vähennettyinä
                  Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.
                  Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina
                  Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

                              11.3

                              Muut rahoitusvarat

                              —

                              Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

                              —

                              Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna

                              —

                              Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.

                              a)

                              Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
                              Markkinahintaan

                              b)

                              Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut oman pääoman ehtoiset instrumentit, jotka edustavat pysyviä investointeja
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                              c)

                              Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä
                              Omaisuuden nettoarvoon

                              d)

                              Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Markkinahintaan
                              Preemiot/diskontot jaksotetaan

                              e)

                              Eräpäivään saakka tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
                              Preemiot tai diskontot jaksotetaan

                              f)

                              Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
                              Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

                              g)

                              Pankkitalletukset ja lainat
                              Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä

                              11.4

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                  Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostuksen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

                  Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                              11.5

                              Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                  Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

                              11.6

                              Sekalaiset erät

                              a)

                              Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

                              a)

                              Nimellisarvoon tai hankintahintaan

                              b)

                              Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

                              b)

                              Markkinahintaan

                              c)

                              Nettoeläkesaamiset.

                              c)

                              24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                              d)

                              Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

                              d)

                              Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

                              e)

                              Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

                              e)

                              Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

                              12

                              Tilikauden tappio

                  Nimellisarvoon

      VELAT

                  Tase-erä

                  Tase-erien sisältöluokat

                  Arvostusperiaate

                              1

                              Liikkeessä olevat setelit

                  EKP:n päätöksen EKP/2010/29 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit

                  Nimellisarvoon

                              2

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                  Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut euromääräiset talletukset

                              2.1

                              Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

                  EKPJ:n perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.

                  Nimellisarvoon

                              2.2

                              Talletusmahdollisuus

                  Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

                  Nimellisarvoon

                              2.3

                              Määräaikaistalletukset

                  Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

                  Nimellisarvoon

                              2.4

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                  Rahapolitiikkaan liittyvät liiketoimet, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              2.5

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                  Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

                  Nimellisarvoon

                              3

                              Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                  Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut eurojärjestelmän rahapolitiikkaan liittymättömät operaatiot. Ei luottolaitosten sekkitilejä.

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              4

                              EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                  Vain EKP:n taseessa. Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut sijoitustodistukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa.

                  Hankintahintaan.
                  Diskontot jaksotetaan.

                              5

                              Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                              5.1

                              Julkisyhteisöt

                  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

                  Nimellisarvoon

                              5.2

                              Muut

                  Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, (ks. vastattavien erä 2.1), sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset.

                  Nimellisarvoon

                              6

                              Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                  Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, Euroopan komissio mukaan luettuna, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit: muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön

                  Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              7

                              Valuuttamääräiset velat euroalueelle

                  Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                              8

                              Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                              8.1

                              Talletukset ja muut velat

                  Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                              8.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                  Lainanotto ERM II:n ehdoilla.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                              9

                              Myönnettyjen erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

                  SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

                              10

                              Eurojärjestelmän sisäiset velat

                              10.1

                              Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                  EKP:n taseessa – euromääräinen

                  Nimellisarvoon

                              10.2

                              Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                  Seuraavien alaerien nettopositiot:

                              a)

                              TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä 9.3 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)”.

                              a)

                              Nimellisarvoon

                              b)

                              Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

                              b)

                              Nimellisarvoon

                              11

                              Selvitettävänä olevat erät

                  Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot.

                  Nimellisarvoon

                              12

                              Muut velat

                              12.1

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                  Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

                  Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

                              12.2

                              Siirtovelat ja saadut ennakot

                  Tilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina.

                  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                              12.3

                              Sekalaiset erät

                              a)

                              Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien salkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis).

                              a)

                              Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

                              b)

                              Asiakkaiden kultatalletukset.

                              b)

                              Markkinahintaan

                              c)

                              Nettoeläkevelat

                              c)

                              24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                              13

                              Varaukset

                              a)

                              Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu.

                              a)

                              Hankintahintaan/nimellisarvoon

                              b)

                              Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten

                              b)

                              Nimellisarvoon (perustuu EKP:n neuvoston kunkin vuoden lopussa tekemään arvostukseen)

                              14

                              Arvonmuutostilit

                              a)

                              Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, kaikenlaisten euromääräisten arvopaperien, kaikenlaisten valuuttamääräisten arvopaperien ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet

                              b)

                              Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu – ks. 13 artiklan 2 kohta.

                  Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

                              15

                              Oma pääoma ja rahastot

                              15.1

                              Pääoma

                  Maksettu pääoma

                  Nimellisarvoon

                              15.2

                              Rahastot

                  Lainmukaiset varaukset EKPJ:n perussäännön 33 artiklan mukaan ja EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu

                  Nimellisarvoon

                              16

                              Tilikauden voitto

                  Nimellisarvoon

         (1)  EYVL L 310, 11.12.2000. s. 1.

         (2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 26 Päätös EKP/2010/29 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/21 julkaisemista.

      LIITE II

         EKP:N VUOSITASE

                  (miljoonina euroina)

                  Vastaavaa (2)

                  Tilivuosi

                  Edellinen vuosi

                  Vastattavaa

                  Tilivuosi

                  Edellinen vuosi

                              1

                              Kulta ja kultasaamiset

                              2

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              2.1

                              Saamiset IMF:ltä

                              2.2

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

                              3

                              Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

                              4

                              Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

                              4.1

                              Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

                              4.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

                              5

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

                              5.1

                              Perusrahoitusoperaatiot

                              5.2

                              Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

                              5.3

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              5.4

                              Käänteiset rakenteelliset operaatiot

                              5.5

                              Maksuvalmiusluotot

                              5.6

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

                              6

                              Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

                              7

                              Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

                              7.1

                              Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

                              7.2

                              Muut arvopaperit

                              8

                              Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

                              9

                              Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

                              9.1

                              EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                              9.2

                              Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

                              9.3

                              Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

                              10

                              Selvitettävänä olevat erät

                              11

                              Muut saamiset

                              11.1

                              Euroalueen metallirahat

                              11.2

                              Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

                              11.3

                              Muut rahoitusvarat

                              11.4

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              11.5

                              Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

                              11.6

                              Sekalaiset erät

                              12

                              Tilikauden tappio

                              1

                              Liikkeessä olevat setelit

                              2

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                              2.1

                              Sekkitilit ml. vähimmäisvarantotalletukset

                              2.2

                              Talletusmahdollisuus

                              2.3

                              Määräaikaistalletukset

                              2.4

                              Käänteiset hienosäätöoperaatiot

                              2.5

                              Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

                              3

                              Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

                              4

                              EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

                              5

                              Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

                              5.1

                              Julkisyhteisöt

                              5.2

                              Muut

                              6

                              Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                              7

                              Valuuttamääräiset velat euroalueelle

                              8

                              Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

                              8.1

                              Talletukset ja muut velat

                              8.2

                              ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

                              9

                              IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

                              10

                              Eurojärjestelmän sisäiset velat

                              10.1

                              Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

                              10.2

                              Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

                              11

                              Selvitettävänä olevat erät

                              12

                              Muut velat

                              12.1

                              Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

                              12.2

                              Siirtovelat ja saadut ennakot

                              12.3

                              Sekalaiset erät

                              13

                              Varaukset

                              14

                              Arvonmuutostilit

                              15

                              Pääoma ja rahastot

                              15.1

                              Pääoma

                              15.2

                              Rahastot

                              16

                              Tilikauden voitto

                  Vastaavaa yhteensä

                  Vastattavaa yhteensä

         (1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

         (2)  Vastaavaataulukko voidaan vaihtoehtoisesti esittää vastattavaataulukon yläpuolella.

      LIITE III

         EKP:N JULKAISTAVA TULOSLASKELMA

                  (miljoonina euroina)

                  Tuloslaskelma 31. joulukuuta … päättyvälle tilikaudelle

                  Tilikausi

                  Edellinen tilikausi

                                 1.1.1

                              Korkotuotot valuuttavarannoista

                                 1.1.2

                              Korkotuotot euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä

                                 1.1.3

                              Muut korkotuotot

                                 1.1

                              Korkotuotot

                                 1.2.1

                              Valuuttavarantojen siirtoihin liittyvien kansallisten keskuspankkien saamisten korko

                                 1.2.2

                              Muut korkomenot

                                 1.2

                              Korkomenot

                              1

                              Korkokate

                                 2.1

                              Rahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot

                                 2.2

                              Rahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset

                                 2.3

                              Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten

                              2

                              Rahoituskate

                                 3.1

                              Tuotot palkkioista ja maksuista

                                 3.2

                              Kulut palkkioista ja maksuista

                              3

                              Maksukate (2)

                              4

                              Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista

                              5

                              Muut tuotot

                     Tuotot yhteensä

                              6

                              Henkilöstökulut (3)

                              7

                              Toimintakulut (3)

                              8

                              Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä

                              9

                              Ulkoistettu setelinvalmistus (4)

                              10

                              Muut kulut

                     Tilikauden (tappio)/voitto

         (1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

         (2)  Tuottojen ja kulujen välinen erittely voidaan vaihtoehtoisesti esittää tilinpäätöksen liitetiedoissa.

         (3)  Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.

         (4)  Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat setelien valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet, ks. myös suuntaviivat EKP/2010/20.

      LIITE IV

         KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO MUUTOKSISTA

                  Päätös EKP/2006/17

                     EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

                  Päätös EKP/2007/21

                     EUVL L 42, 16.2.2008, s. 83.

                  Päätös EKP/2008/22

                     EUVL L 36, 5.2.2009, s. 22.

                  Päätös EKP/2009/19

                     EUVL L 202, 4.8.2009, s. 54.

                  Päätös EKP/2009/29

                     EUVL L 348, 29.12.2009, s. 57.

      LIITE V

         VASTAAVUUSTAULUKKO

                  Päätös EKP/2006/17

                  Tämä päätös

                  —

                  11 artikla

                  10 a artikla

                  12 artikla

                  11 artikla

                  13 artikla

                  12 artikla

                  14 artikla

                  13 artikla

                  15 artikla

                  14 artikla

                  16 artikla

                  15 artikla

                  17 artikla

                  16 artikla

                  18 artikla

                  17 artikla

                  19 artikla

                  18 artikla

                  20 artikla

                  19 artikla

                  21 artikla

                  20 artikla

                  22 artikla

                  21 artikla

                  23 artikla

                  22 artikla

                  24 artikla

                  23 artikla

                  25 artikla

                  24 artikla

                  26 artikla


title: 2006/719/EY: Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä lokakuuta 2006 , Euroopan yhteisön liittymisestä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin

text:
               26.10.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 297/1

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   tehty 5 päivänä lokakuuta 2006,
   Euroopan yhteisön liittymisestä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin
   (2006/719/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin tavoitteena on vähitellen yhdenmukaistaa kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjä. Haagin konferenssi on tähän mennessä tehnyt suuren määrän yleissopimuksia kansainvälisen yksityisoikeuden eri aloilta.

               (2)

               Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta alkaen Euroopan yhteisöllä on ollut toimivalta toteuttaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan sitä edellyttäessä toimenpiteitä oikeudellisen yhteistyön alalla sellaisissa yksityisoikeudellisissa asioissa, joiden vaikutukset ulottuvat valtioiden rajojen yli. Yhteisö on käyttänyt tätä toimivaltaansa antamalla useita säädöksiä, joista monet kattavat joko kokonaan tai osittain aloja, joita käsitellään Haagin konferenssissa.

               (3)

               On oleellista, että yhteisölle myönnetään asema, joka vastaa sen uutta asemaa merkittävänä kansainvälisenä toimijana yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla, ja että se voi käyttää ulkoista toimivaltaansa osallistumalla varsinaisena jäsenenä Haagin konferenssin yleissopimusneuvotteluihin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.

               (4)

               Neuvosto valtuutti 28 päivänä marraskuuta 2002 tekemällään päätöksellä komission neuvottelemaan ehdot ja menettelyt yhteisön liittymiselle Haagin konferenssiin.

               (5)

               Yhteisö haki Haagin konferenssin jäsenyyttä ja pyysi neuvottelujen aloittamista komission ja neuvoston puheenjohtajavaltion Haagin konferenssille lähettämällä 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä yhteisellä kirjeellä.

               (6)

               Haagin konferenssin yleisiä asioita ja toimintaperiaatteita käsittelevä erityistoimikunta esitti huhtikuussa 2004 yksimielisen periaatteellisen kantansa, jonka mukaan yhteisön olisi tultava Haagin konferenssin jäseneksi, ja määritteli tietyt perusteet ja menettelyt jäsenyysehtoja varten.

               (7)

               Kesäkuussa 2005 Haagin konferenssin diplomaattikonferenssissa Haagin konferenssin perussääntöön (perussääntö) hyväksyttiin yhteisymmärryksessä tarvittavat muutokset, jotta alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö voi liittyä jäseneksi, ja Haagin konferenssin jäseniä pyydettiin sen jälkeen äänestämään muutoksista yhdeksän kuukauden kuluessa, mikäli mahdollista.

               (8)

               Perussääntöön tehtävät muutokset tulevat voimaan kolme kuukautta sen jälkeen, kun Haagin konferenssin pääsihteeri on ilmoittanut jäsenille, että perussäännön muuttamiseksi vaadittu kahden kolmasosan enemmistö on saavutettu. Yleisiä asioita ja toimintaperiaatteita käsittelevä neuvosto päättää pian muutosten voimaantulon jälkeen ylimääräisessä kokouksessa virallisesti yhteisön liittymisestä Haagin konferenssin jäseneksi.

               (9)

               Perussäännön muuttamisesta käytyjen neuvottelujen tulokset ovat tyydyttäviä, ottaen huomioon yhteisön edut.

               (10)

               Muutetun perussäännön 2 A artiklan nojalla yhteisöllä on alueellisena taloudellisen yhdentymisen järjestönä oikeus tulla Haagin konferenssin jäseneksi.

               (11)

               Yhteisön olisi liityttävä Haagin konferenssiin.

               (12)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen tekemiseen.

               (13)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskassa,

         ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   Ainoa artikla
   1.   Yhteisö liittyy kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin (Haagin konferenssi) tämän päätöksen liitteessä I olevalla julistuksella, jolla se hyväksyy Haagin konferenssin perussäännön (perussääntö), heti Haagin konferenssin tehtyä virallisen päätöksen, jolla se hyväksyy yhteisön jäseneksi.
   2.   Yhteisö tallettaa myös tämän päätöksen liitteessä II olevan toimivaltaa koskevan julistuksen asioista, joissa yhteisön jäsenvaltiot ovat siirtäneet sille toimivaltansa, sekä tämän päätöksen liitteessä III olevan julistuksen tietyistä Haagin konferenssia koskevista kysymyksistä.
   3.   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan toteuttamaan sellaiset menettelyt, jotka ovat tarpeen 1 ja 2 kohdan voimaan saattamiseksi.
   4.   Perussäännön teksti on tämän päätöksen liitteenä IV.
   5.   Tässä päätöksessä ’jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta.

      Tehty Luxemburgissa 5 päivänä lokakuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. RAJAMÄKI

      (1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

      LIITE I
      Kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin liittymistä koskeva liittymiskirja

                  J. H. A. VAN LOON

                  Pääsihteeri

                  Kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevä Haagin konferenssi

                  Scheveningseweg 6

                  2517 HAAG

            Arvoisa pääsihteeri
      Minulla on kunnia ilmoittaa Teille, että Euroopan yhteisö on päättänyt liittyä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin. Pyydänkin teitä hyväksymään tämän liittymiskirjan, jolla Euroopan yhteisö hyväksyy kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin perussäännön sen 2 A artiklan mukaisesti. Liitteenä on Euroopan yhteisön julistus asioista, joissa yhteisön jäsenvaltiot ovat siirtäneet sille toimivaltansa, sekä julistus tietyistä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevää Haagin konferenssia koskevista kysymyksistä.
      Euroopan yhteisö hyväksyy virallisesti ja varauksetta velvoitteet, jotka sen jäsenyys kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevässä Haagin konferenssissa sille perussäännön mukaan asettaa, ja sitoutuu virallisesti täyttämään sille liittymishetkellä kuuluvat velvoitteet.
      Kunnioittavasti
      Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja

      LIITE II
      Euroopan yhteisön toimivaltaa koskeva julistus asioista, joissa yhteisön jäsenvaltiot ovat siirtäneet sille toimivaltansa

                  1.

                  Tämä julistus on annettu kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin perussäännön 2 A artiklan 3 kohdan mukaisesti ja siinä eritellään asiat, joissa yhteisön jäsenvaltiot ovat siirtäneet yhteisölle toimivaltansa.

                  2.

                  Yhteisöllä on sisäinen toimivalta hyväksyä kansainvälistä yksityisoikeutta koskevia yleisiä ja erityisiä toimenpiteitä sen jäsenvaltioissa eri aloilla. Euroopan yhteisöllä on EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla toimivalta toteuttaa toimenpiteitä Haagin konferenssin toiminnan piiriin kuuluvissa asioissa oikeudellisen yhteistyön alalla sellaisissa yksityisoikeudellisissa asioissa, joiden vaikutukset ulottuvat valtioiden rajojen yli, siinä määrin kuin ne ovat tarpeen yhteismarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi (EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c kohta ja 65 artikla). Tällaisia toimenpiteitä ovat:

                              a)

                              oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantoa valtiosta toiseen koskevan järjestelmän parantaminen ja yksinkertaistaminen; todisteiden vastaanottamista koskeva yhteistyö; siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden ja muiden päätösten tunnustaminen ja täytäntöönpano;

                              b)

                              lainvalintaa ja tuomioistuimen toimivallan määräytymistä koskevien jäsenvaltioiden sääntöjen yhteensopivuuden edistäminen;

                              c)

                              riita-asiain oikeudenkäyntien moitteettoman sujumisen esteiden poistaminen edistämällä tarvittaessa riita-asiain oikeudenkäyntiä koskevien jäsenvaltioissa sovellettavien säännösten yhteensopivuutta.

                  3.

                  Aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, yhteisö toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimii vain sikäli ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita ja ne voidaan tämän vuoksi suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Yhteisön toiminnassa ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

                  4.

                  Lisäksi yhteisöllä on toimivalta muilla aloilla, joihin voidaan soveltaa Haagin konferenssin yleissopimuksia, kuten sisämarkkinoiden alalla (EY:n perustamissopimuksen 95 artikla) tai kuluttajansuojan alalla (EY:n perustamissopimuksen 153 artikla).

                  5.

                  Yhteisö on käyttänyt toimivaltaansa antamalla useita säädöksiä EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c kohdan nojalla, esimerkiksi seuraavat:

                              —

                              Neuvoston asetus (EY) N:o 1346/2000, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, maksukyvyttömyysmenettelyistä,

                              —

                              Neuvoston asetus (EY) N:o 1348/2000, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa,

                              —

                              Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001, annettu 22 päivänä joulukuuta 2000, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla,

                              —

                              Neuvoston asetus (EY) N:o 1206/2001, annettu 28 päivänä toukokuuta 2001, jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa,

                              —

                              Neuvoston direktiivi 2003/8/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 2003, oikeussuojakeinojen parantamisesta rajat ylittävissä riita-asioissa vahvistamalla oikeusapuun kyseisissä riita-asioissa liittyvät yhteiset vähimmäisvaatimukset,

                              —

                              Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta, sekä

                              —

                              Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 805/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta.

                        Myös muu yhteisön lainsäädäntö sisältää kansainvälistä yksityisoikeutta koskevia säännöksiä erityisesti kuluttajansuojan, vakuutusten, rahoituspalvelujen ja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla. Niinpä yhteisön direktiivit, joihin vaikutti Haagin yleissopimus välittäjän hallinnassa oleviin arvopapereihin liittyviin tiettyihin oikeuksiin sovellettavasta laista, annettiin EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla.

                  6.

                  Vaikka EY:n perustamissopimuksessa ei suoraan viitata ulkoiseen toimivaltaan, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella perustamissopimuksen edellä mainitut määräykset muodostavat kuitenkin oikeusperustan sekä yhteisön sisäisille säädöksille että yhteisön tekemille kansainvälisille sopimuksille. Yhteisö voi tehdä kansainvälisiä sopimuksia silloin, kun sisäistä toimivaltaa on jo käytetty edellä mainittujen toimenpiteiden hyväksymiseksi yhteisen politiikan toteuttamista varten tai kun kansainvälistä sopimusta tarvitaan yhteisön jonkin tavoitteen saavuttamiseksi (1). Yhteisön ulkoinen toimivalta on yksinomaista siltä osin kuin kansainväliset sopimukset vaikuttavat yhteisön sisäisiin sääntöihin tai muuttavat niiden soveltamisalaa (2). Tällaisissa tapauksissa sitoumusten tekeminen yhteisön ulkopuolisten valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa kuuluu yhteisön eikä jäsenvaltioiden tehtäviin. Kansainvälinen sopimus voi kuulua kokonaan tai ainoastaan osittain yhteisön yksinomaisen toimivallan piiriin.

                  7.

                  Yhteisön välineet sitovat yleensä kaikkia jäsenvaltioita. Oikeusperustan oikeudelliselle yhteistyölle yksityisoikeuden alalla muodostavan EY:n perustamissopimuksen IV osaston mukaan Tanskaan, Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan erityisjärjestelyä. EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla toteutetut toimenpiteet eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa. Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ottavat osaa EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla hyväksyttyihin oikeudellisiin välineisiin, jos ne ilmoittavat siitä neuvostolle. Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat päättäneet osallistua kaikkiin edellä olevassa 5 kohdassa lueteltuihin toimenpiteisiin.

                  8.

                  Jäsenvaltioiden EY:n perustamissopimuksen nojalla yhteisölle siirtämän toimivallan laajuus kehittyy ominaisluonteensa vuoksi jatkuvasti. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot varmistavat, että kaikki yhteisön toimivallassa tapahtuneet muutokset ilmoitetaan viipymättä Haagin konferenssin pääsihteerille perussäännön 2 A artiklan 4 kohdan mukaisesti.

         (1)  Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 1/76, Kok. 1977, s. 741; lausunto 2/91, Kok. 1993, s. I-1061; asia 22/70 (”AETR”), komissio v. neuvosto, Kok. 1971, s. 263; asia C 467/98 (”open skies”), komissio v. Tanska, Kok. 2002, s. I-9519.

         (2)  Asia 22/70 (”AETR”), komissio v. neuvosto, asia C-467/98 (”open skies”), komissio v. Tanska.

      LIITE III
      Euroopan yhteisön julistus tietyistä Haagin konferenssia koskevista kysymyksistä
      Euroopan yhteisö tutkii, onko yhteisön etujen mukaista liittyä sellaisiin voimassa oleviin Haagin yleissopimuksiin, jotka on tehty sen toimivallan piiriin kuuluvista asioista. Jos liittyminen on Euroopan yhteisön etujen mukaista, se tekee yhteistyössä Haagin konferenssin kanssa kaiken voitavansa poistaakseen vaikeudet, jotka johtuvat alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön kyseisiin yleissopimuksiin liittymisen mahdollistavan lausekkeen puuttumisesta.
      Lisäksi Euroopan yhteisö pyrkii siihen, että Haagin konferenssin pysyväisen toimiston edustajat voivat osallistua sellaisiin Euroopan yhteisöjen komission järjestämiin asiantuntijakokouksiin, joissa käsitellään Haagin konferenssin piiriin kuuluvia asioita.

      LIITE IV
      STATUTE OF THE HAGUE CONFERENCE ON PRIVATE INTERNATIONAL LAW
      The Governments of the countries hereinafter specified:
      the Federal Republic of Germany, Austria, Belgium, Denmark, Spain, Finland, France, Italy, Japan, Luxembourg, Norway, the Netherlands, Portugal, the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, Sweden and Switzerland;
      In view of the permanent character of the Hague Conference on Private International Law;
      Desiring to stress that character;
      Having, to that end, deemed it desirable to provide the Conference with a Statute;
      Have agreed upon the following provisions:
      Article 1
      The purpose of the Hague Conference is to work for the progressive unification of the rules of private international law.
      Article 2
      Members of the Hague Conference on Private International Law are the States which have already participated in one or more Sessions of the Conference and which accept the present Statute.
      Any other State, the participation of which is from a juridical point of view of importance for the work of the Conference, may become a Member. The admission of new Member States shall be decided upon by the Governments of the participating States, upon the proposal of one or more of them, by a majority of the votes cast, within a period of six months from the date on which that proposal is submitted to the Governments.
      The admission shall become effective upon the acceptance of the present Statute by the State concerned.
      Article 2A
      1.   The Member States may, at a meeting concerning General Affairs and Policy where the majority of Member States is present, by a majority of the votes cast, decide to admit also as a Member any Regional Economic Integration Organisation which has submitted an application for membership to the Secretary General. References to Members under this Statute shall include such Member Organisations, except as otherwise expressly provided. The admission shall become effective upon the acceptance of the Statute by the Regional Economic Integration Organisation concerned.
      2.   To be eligible to apply for membership of the Conference, a Regional Economic Integration Organisation must be one constituted solely by sovereign States to which its Member States have transferred competence over a range of matters within the purview of the Conference, including the authority to make decisions binding on its Member States in respect of those matters.
      3.   Each Regional Economic Integration Organisation applying for membership shall, at the time of such application, submit a declaration of competence specifying the matters in respect of which competence has been transferred to it by its Member States.
      4.   Each Member Organisation and its Member States shall ensure that any change regarding the competence of the Member Organisation or in its membership shall be notified to the Secretary General, who shall circulate such information to the other Members of the Conference.
      5.   Member States of the Member Organisation shall be presumed to retain competence over all matters in respect of which transfers of competence have not been specifically declared or notified.
      6.   Any Member of the Conference may request the Member Organisation and its Member States to provide information as to whether the Member Organisation has competence in respect of any specific question which is before the Conference. The Member Organisation and its Member States shall ensure that this information is provided on such request.
      7.   The Member Organisation shall exercise membership rights on an alternative basis with its Member States that are Members of the Conference, in the areas of their respective competences.
      8.   The Member Organisation may exercise on matters within its competence, in any meetings of the Conference in which it is entitled to participate, a number of votes equal to the number of its Member States which have transferred competence to the Member Organisation in respect of the matter in question, and which are entitled to vote in and have registered for such meetings. Whenever the Member Organisation exercises its right to vote its Member States shall not exercise theirs, and conversely.
      9.   ‘Regional Economic Integration Organisation’ means an international organisation that is constituted solely by sovereign States, and to which its Member States have transferred competence over a range of matters, including the authority to make decisions binding on its Member States in respect of those matters.
      Article 3
      1.   The Council on General Affairs and Policy (hereafter the Council), composed of all Members, has charge of the operation of the Conference. Meetings of the Council shall, in principle, be held annually.
      2.   The Council ensures such operation through a Permanent Bureau the activities of which it directs.
      3.   The Council shall examine all proposals intended to be placed on the agenda of the Conference. It shall be free to determine the action to be taken on such proposals.
      4.   The Netherlands Standing Government Committee, instituted by Royal Decree of February 20 1897 with a view to promoting the codification of private international law, shall, after consultation with the Members of the Conference, determine the date of the Diplomatic Sessions.
      5.   The Standing Government Committee shall address itself to the Government of the Netherlands for the convocation of the Members. The Chair of the Standing Government Committee presides over the Sessions of the Conference.
      6.   The Ordinary Sessions of the Conference shall, in principle, be held every four years.
      7.   If necessary, the Council may, after consultation with the Standing Government Committee, request the Government of the Netherlands to convene the Conference in Extraordinary Session.
      8.   The Council may consult the Standing Government Committee on any other matter relevant to the Conference.
      Article 4
      1.   The Permanent Bureau shall have its seat at The Hague. It shall be composed of a Secretary General and four Secretaries who shall be appointed by the Government of the Netherlands upon presentation by the Standing Government Committee.
      2.   The Secretary General and the Secretaries must possess appropriate legal knowledge and practical experience. In their appointment account shall also be taken of diversity of geographic representation and of legal expertise.
      3.   The number of Secretaries may be increased after consultation with the Council and in accordance with Article 9.
      Article 5
      Under the direction of the Council, the Permanent Bureau shall be charged with:

                  (a)

                  the preparation and organisation of the Sessions of the Hague Conference and the meetings of the Council and of any Special Commissions;

                  (b)

                  the work of the Secretariat of the Sessions and meetings envisaged above;

                  (c)

                  all the tasks which are included in the activity of a secretariat.

            Article 6
      1.   With a view to facilitating communication between the Members of the Conference and the Permanent Bureau, the Government of each of the Member States shall designate a national organ and each Member Organisation a contact organ.
      2.   The Permanent Bureau may correspond with all the organs so designated and with the competent international organisations.
      Article 7
      1.   The Sessions and, in the interval between Sessions, the Council, may set up Special Commissions to prepare draft Conventions or to study all questions of private international law which come within the purpose of the Conference.
      2.   The Sessions, Council and Special Commissions shall, to the furthest extent possible, operate on the basis of consensus.
      Article 8
      1.   The budgeted costs of the Conference shall be apportioned among the Member States of the Conference.
      2.   A Member Organisation shall not be required to contribute in addition to its Member States to the annual budget of the Conference, but shall pay a sum to be determined by the Conference, in consultation with the Member Organisation, to cover additional administrative expenses arising out of its membership.
      3.   In any case, travelling and living expenses of the delegates to the Council and the Special Commissions shall be payable by the Members represented.
      Article 9
      1.   The budget of the Conference shall be submitted each year to the Council of Diplomatic Representatives at The Hague for approval.
      2.   These Representatives shall also apportion among the Member States the expenses which are charged in that budget to the latter.
      3.   The Diplomatic Representatives shall meet for such purposes under the chairmanship of the Minister of Foreign Affairs of the Kingdom of the Netherlands.
      Article 10
      1.   The expenses resulting from the Ordinary and Extraordinary Sessions of the Conference shall be borne by the Government of the Netherlands.
      2.   In any case, the travelling and living expenses of the delegates shall be payable by the respective Members.
      Article 11 (French text only)

         Les usages de la Conférence continuent à être en vigueur pour tout ce qui n'est pas contraire au présent Statut ou aux règlements.

      Article 12
      1.   Amendments to the present Statute must be adopted by consensus of the Member States present at a meeting concerning General Affairs and Policy.
      2.   Such amendments shall enter into force, for all Members, three months after they are approved by two thirds of the Member States in accordance with their respective internal procedures, but not earlier than nine months from the date of their adoption.
      3.   The meeting referred to in paragraph 1 may change by consensus the periods of time referred to in paragraph 2.
      Article 13
      To provide for their execution, the provisions of the present Statute will be complemented by Regulations. The Regulations shall be established by the Permanent Bureau and submitted to a Diplomatic Session, the Council of Diplomatic Representatives or the Council on General Affairs and Policy for approval.
      Article 14
      1.   The present Statute shall be submitted for acceptance to the Governments of States which participated in one or more Sessions of the Conference. It shall enter into force as soon as it is accepted by the majority of the States represented at the Seventh Session.
      2.   The statement of acceptance shall be deposited with the Netherlands Government, which shall make it known to the Governments referred to in the first paragraph of this Article.
      3.   The Netherlands Government shall, in the case of the admission of a new Member, inform all Members of the statement of acceptance of that new Member.
      Article 15
      1.   Each Member may denounce the present Statute after a period of five years from the date of its entry into force under the terms of Article 14 paragraph 1.
      2.   Notice of the denunciation shall be given to the Ministry of Foreign Affairs of the Kingdom of the Netherlands at least six months before the expiration of the budgetary year of the Conference, and shall become effective at the expiration of the said year, but only with respect to the Member which has given notice thereof.
      The English and French texts of this Statute, as amended on…….. 200..., are equally authentic.
      STATUT DE LA CONFÉRENCE DE LA HAYE DE DROIT INTERNATIONAL PRIVÉ
      Les gouvernements des pays ci-après énumérés:
      la République fédérale d'Allemagne, l'Autriche, la Belgique, le Danemark, l'Espagne, la Finlande, la France, l'Italie, le Japon, le Luxembourg, la Norvège, les Pays-Bas, le Portugal, le Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord, la Suède et la Suisse;
      considérant le caractère permanent de la Conférence de La Haye de droit international privé;
      désirant accentuer ce caractère;
      ayant, à cette fin, estimé souhaitable de doter la Conférence d'un statut;
      sont convenus des dispositions suivantes:
      Article premier
      La Conférence de La Haye a pour but de travailler à l'unification progressive des règles de droit international privé.
      Article 2
      Sont membres de la Conférence de La Haye de droit international privé les États qui ont déjà participé à une ou plusieurs sessions de la Conférence et qui acceptent le présent statut.
      Peuvent devenir membres tous autres États dont la participation présente un intérêt de nature juridique pour les travaux de la conférence. L'admission de nouveaux États membres est décidée par les gouvernements des États participants, sur proposition de l'un ou de plusieurs d'entre eux, à la majorité des voix émises, dans un délai de six mois, à dater du jour où les gouvernements ont été saisis de cette proposition.
      L'admission devient définitive du fait de l'acceptation du présent statut par l'État intéressé.
      Article 2A
      1.   Les États membres de la Conférence peuvent, lors d'une réunion relative aux affaires générales et à la politique rassemblant la majorité d'entre eux, à la majorité des voix émises, décider d'admettre également comme membre toute organisation régionale d'intégration économique qui a soumis une demande d'admission au secrétaire général. Toute référence faite dans le présent statut aux membres comprend ces organisations membres, sauf dispositions contraires. L'admission ne devient définitive qu'après l'acceptation du statut par l'organisation régionale d'intégration économique concernée.
      2.   Pour pouvoir demander son admission à la Conférence en qualité de membre, une organisation régionale d'intégration économique doit être composée uniquement d'États souverains, et doit posséder des compétences transférées par ses États membres pour un éventail de questions qui sont du ressort de la conférence, y compris le pouvoir de prendre des décisions sur ces questions engageant ses États membres.
      3.   Chaque organisation régionale d'intégration économique qui dépose une demande d'admission présente, en même temps que sa demande, une déclaration de compétence précisant les questions pour lesquelles ses États membres lui ont transféré compétence.
      4.   Une organisation membre et ses États membres doivent s'assurer que toute modification relative à la compétence ou à la composition d'une organisation membre est notifiée au secrétaire général, lequel diffuse cette information aux autres membres de la Conférence.
      5.   Les États membres d'une organisation membre sont réputés conserver leurs compétences sur toute question pour laquelle des transferts de compétence n'ont pas été spécifiquement déclarés ou notifiés.
      6.   Tout membre de la Conférence peut demander à l'organisation membre et ses États membres de fournir des informations quant à la compétence de l'organisation membre à l'égard de toute question spécifique dont la Conférence est saisie. L'organisation membre et ses États membres doivent s'assurer que ces informations sont fournies en réponse à une telle demande.
      7.   L'organisation membre exerce les droits liés à sa qualité de membre en alternance avec ses États membres qui sont membres de la conférence, dans leurs domaines de compétence respectifs.
      8.   L'organisation membre peut disposer, pour les questions relevant de sa compétence, dans toute réunion de la Conférence à laquelle elle est habilitée à participer, d'un nombre de voix égal au nombre de ses États membres qui lui ont transféré compétence sur la matière en question, et qui sont habilités à voter lors de cette réunion et se sont enregistrés pour celle-ci. Lorsque l'organisation membre exerce son droit de vote, ses États membres n'exercent pas le leur, et inversement.
      9.   «Organisation régionale d'intégration économique» signifie une organisation internationale composée uniquement d'États souverains et qui possède des compétences transférées par ses États membres pour un éventail de questions, y compris le pouvoir de prendre des décisions engageant ses États membres sur ces questions.
      Article 3
      1.   Le fonctionnement de la Conférence est assuré par le conseil sur les affaires générales et la politique (ci-après: le conseil), composé de tous les membres. Les réunions du conseil se tiennent en principe tous les ans.
      2.   Le conseil assure ce fonctionnement par l'intermédiaire d'un bureau permanent dont il dirige les activités.
      3.   Le conseil examine toutes les propositions destinées à être mises à l'ordre du jour de la conférence. Il est libre d'apprécier la suite à donner à ces propositions.
      4.   La commission d'État néerlandaise, instituée par décret royal du 20 février 1897 en vue de promouvoir la codification du droit international privé, fixe, après consultation des membres de la conférence, la date des sessions diplomatiques.
      5.   La commission d'État s'adresse au gouvernement des Pays-Bas pour la convocation des membres. Le président de la commission d'État préside les sessions de la Conférence.
      6.   Les sessions ordinaires de la Conférence auront lieu, en principe, tous les quatre ans.
      7.   En cas de besoin, le conseil peut, après consultation de la commission d'État, prier le gouvernement des Pays-Bas de réunir la Conférence en session extraordinaire.
      8.   Le conseil peut consulter la commission d'État sur toute autre question intéressant la conférence.
      Article 4
      1.   Le bureau permanent a son siège à La Haye. Il est composé d'un secrétaire général et de quatre secrétaires qui sont nommés par le gouvernement des Pays-Bas sur présentation de la commission d'État.
      2.   Le secrétaire général et les secrétaires devront posséder des connaissances juridiques et une expérience pratique appropriées. La diversité de la représentation géographique et de l'expertise juridique seront également prises en compte dans leur nomination.
      3.   Le nombre des secrétaires peut être augmenté après consultation du conseil et conformément à l'article 9.
      Article 5
      Sous la direction du conseil, le bureau permanent est chargé:

                  a)

                  de la préparation et de l'organisation des sessions de la Conférence de La Haye, ainsi que des réunions du conseil et des commissions spéciales;

                  b)

                  des travaux du secrétariat des sessions et des réunions ci-dessus prévues;

                  c)

                  de toutes les tâches qui rentrent dans l'activité d'un secrétariat.

            Article 6
      1.   En vue de faciliter les communications entre les membres de la Conférence et le bureau permanent, le gouvernement de chacun des États membres doit désigner un organe national, et chaque organisation membre un organe de liaison.
      2.   Le bureau permanent peut correspondre avec tous les organes ainsi désignés, et avec les organisations internationales compétentes.
      Article 7
      1.   Les sessions, et dans l'intervalle des sessions, le conseil, peuvent instituer des commissions spéciales, en vue d'élaborer des projets de convention ou d'étudier toutes questions de droit international privé rentrant dans le but de la conférence.
      2.   Les sessions, le conseil et les commissions spéciales fonctionnent, dans toute la mesure du possible, sur la base du consensus.
      Article 8
      1.   Les coûts prévus au budget annuel de la Conférence sont répartis entre les États membres de la conférence.
      2.   Une organisation membre n'est pas tenue de contribuer au budget annuel de la conférence, en plus de ses États membres, mais verse une somme, déterminée par la Conférence en concertation avec l'organisation membre, afin de couvrir les dépenses administratives additionnelles découlant de son statut de membre.
      3.   Dans tous les cas, les indemnités de déplacement et de séjour des délégués au conseil et aux commissions spéciales sont à la charge des membres représentés.
      Article 9
      1.   Le budget de la Conférence est soumis, chaque année, à l'approbation du conseil des représentants diplomatiques des États membres à La Haye.
      2.   Ces représentants fixent également la répartition, entre les États membres, des dépenses mises par ce budget à la charge de ces derniers.
      3.   Les représentants diplomatiques se réunissent, à ces fins, sous la présidence du ministre des affaires étrangères du Royaume des Pays-Bas.
      Article 10
      1.   Les dépenses, résultant des sessions ordinaires et extraordinaires de la conférence, sont prises en charge par le gouvernement des Pays-Bas.
      2.   En tout cas, les indemnités de déplacement et de séjour des délégués sont à la charge des membres respectifs.
      Article 11

         Les usages de la Conférence continuent à être en vigueur pour tout ce qui n'est pas contraire au présent statut ou au Règlement.

      Article 12
      1.   Les modifications au présent statut doivent être adoptées par consensus des États membres présents lors d'une réunion sur les affaires générales et la politique.
      2.   Ces modifications doivent entrer en vigueur, pour tous les membres, trois mois après leur approbation, conformément à leurs procédures internes respectives, par les deux tiers des États membres, mais pas avant un délai de neuf mois suivant la date de leur adoption.
      3.   La réunion mentionnée au paragraphe premier peut, par consensus, modifier les délais mentionnés au paragraphe 2.
      Article 13
      Les dispositions du présent statut seront complétées par des règlements, en vue d'en assurer l'exécution. Ces règlements seront établis par le bureau permanent et soumis à l'approbation d'une session diplomatique, du conseil des représentants diplomatiques ou du conseil sur les affaires générales et la politique.
      Article 14
      1.   Le présent statut sera soumis à l'acceptation des gouvernements des États ayant participé à une ou plusieurs sessions de la conférence. Il entrera en vigueur dès qu'il sera accepté par la majorité des États représentés à la septième session.
      2.   La déclaration d'acceptation sera déposée auprès du gouvernement néerlandais, qui en donnera connaissance aux gouvernements visés au premier alinéa de cet article.
      3.   Le gouvernement néerlandais notifie, en cas d'admission d'un nouveau membre, la déclaration d'acceptation de ce nouveau membre à tous les membres.
      Article 15
      1.   Chaque membre pourra dénoncer le présent statut après une période de cinq ans à partir de la date de son entrée en vigueur aux termes de l'article 14, premier alinéa.
      2.   La dénonciation devra être notifiée au ministère des affaires étrangères du Royaume des Pays-Bas, au moins six mois avant l'expiration de l'année budgétaire de la conférence, et produira son effet à l'expiration de ladite année, mais uniquement à l'égard du membre qui l'aura notifiée.
      Les textes français et anglais du statut, tel que modifié le ………… 200., font également foi.


title: Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2017/869, annettu 16 päivänä toukokuuta 2017, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

text:
               20.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 131/22

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2017/869,
   annettu 16 päivänä toukokuuta 2017,
   tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,
   ottaa huomioon Unkarin ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Szabolcs FAZAKASin toimikausi päättyi 6 päivänä toukokuuta 2016.

               (2)

               Tämän vuoksi on tarpeen suorittaa uusi nimitys,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään Ildikó GÁLL-PELCZ tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 1 päivänä syyskuuta 2017 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2023 päättyväksi kaudeksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. GRECH

      (1)  Lausunto annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).