title: Euroopan parlamentin päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007

text:
               26.9.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/112

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009,
   vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   (2009/643/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä Eurojust-yksikön vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28. helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (4) ja erityisesti sen 36 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0161/2009),

               1.

               myöntää Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle vastuuvapauden yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 57.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 142.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
   EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   23. huhtikuuta 2009,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä Eurojust-yksikön vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28. helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (4) ja erityisesti sen 36 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0161/2009),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävän varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2007 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset,

               B.

               ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 22. huhtikuuta 2008 Eurojust-yksikön hallinnolliselle johtajalle vastuuvapauden Eurojust-yksikön talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 (6) ja päätökseen liitetyssä päätöslauselmassa muun muassa

                           —

                           pani merkille tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2006 kertomuksessaan esittämän huomautuksen, että hallintomenoihin liittyvistä määristä siirrettiin seuraavaan varainhoitovuoteen 33 prosenttia ja toimintamenoihin liittyvistä määristä 30 prosenttia, että määrärahoja siirrettiin budjettikohdasta toiseen runsaasti ja että monessa tapauksessa tositteet eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, joten talousarvion erittelyperiaatetta ei noudatettu tarkasti;

                           —

                           pani niin ikään merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, jonka mukaan hankintoja koskevia sääntöjä ei pantu täytäntöön kurinalaisesti eikä käyttöomaisuutta ollut luetteloitu rekisteriin, josta olisivat käyneet ilmi kaikki käyttöomaisuuserät arvoineen ja jota olisi voitu käyttää Eurojust-yksikön omaisuuden seurantaan; kehottaa Eurojust-yksikköä noudattamaan tarkkaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä etenkin puitesopimusten yhteydessä;

                           —

                           ilmaisi huolensa Eurojust-yksikön vuosikertomukseen sisältyneestä toteamuksesta, että oli vielä monia tilaisuuksia kehittää Eurojust-yksikön ja OLAFin suhdetta esimerkiksi virallisen yhteistyösopimuksen avulla,

               1.

               panee merkille, että vaikka tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma on myönteinen, sen huomautukset osoittavat, että talousarvion toteuttamisessa, hankintamenettelyissä ja palvelukseen ottamisen suunnittelussa on edelleen rakenteellisia ongelmia;

               2.

               panee tyytyväisenä merkille Eurojust-yksikön vuosikertomuksessa 2007 esitetyn tiedon, että yksikkö on siirtynyt suoriteperusteiseen kirjanpitoon 1. lokakuuta 2007;

               3.

               panee merkille Eurojust-yksikön vuosikertomuksesta 2007, että yksikön nopean kasvun ja siitä johtuvan uuden päätoimipaikan tarpeen vuoksi yksikkö tekee yhteistyötä isäntävaltion kanssa varmistaakseen väliaikaisesti lisää toimistotilaa; panee merkille Eurojust-yksikön vuosikertomuksesta 2007, että isäntävaltio on sitoutunut järjestämään sopivat uudet tilat vuoteen 2012 mennessä;

               4.

               pyytää Eurojust-yksikköä sisällyttämään vuosikertomukseensa 2008 tietoa etenemisestä neuvotteluissa, jotka koskevat uutta päätoimipaikkaa, tilapäisjärjestelyjä ja taloudellisia vaikutuksia;

         Suurien määrien siirtäminen seuraavaan varainhoitovuoteen

               5.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, että vuoden 2007 talousarvioon otetuista 18 000 000 eurosta 5 200 000 euroa siirrettiin seuraavaan varainhoitovuoteen;

               6.

               on huolestunut tilintarkastustuomioistuimen päätelmästä, että näin suuret määrärahasiirrot ovat vuotuisuusperiaatteen vastaisia ja viittaavat siihen, että Eurojust-yksikön toimien ohjelmatyö ja seuranta on puutteellista;

               7.

               panee merkille Eurojust-yksikön vastauksen, jonka mukaan suuret määrärahasiirrot johtuivat varainhoitohenkilöstön puutteesta ja uuden hankintamenettelyn täytäntöönpanoon liittyneistä vaikeuksista; panee merkille, että vain 95 virkaa vuoden 2007 henkilöstötaulukon 147 virasta oli täytetty;

               8.

               panee merkille, että Eurojust-yksikkö on esitellyt jatkuvan vähennysstrategian vuodelle 2008;

         Hankintamenettelyissä ilmenneet puutteet

               9.

               panee merkille, että Eurojust-yksikkö on tilintarkastustuomioistuimen edeltävinä vuosina esittämien huomautusten johdosta keskittänyt hankintamenettelyidensä hallinnoinnin erityiselle yksikölle;

               10.

               pitää kuitenkin valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin on edeltävien kahden vuoden tapaan todennut yhä puutteita hankintamenettelyissä;

               11.

               on yllättynyt tilintarkastustuomioistuimen havainnosta, että Eurojust-yksikkö on jatkanut voimassa olevia sopimuksia sääntöjen vastaisesti, vaikka sopimusten umpeutuminen oli ollut tiedossa pitkään;

               12.

               yhtyy täysin tilintarkastustuomioistuimen suositukseen, että tulojen ja menojen hyväksyjän olisi laadittava toimiva suunnitelma hankintamenettelyiden hallinnointia varten;

               13.

               panee merkille, että Eurojust-yksikkö on laatinut yleisen hankintasuunnitelman vuodelle 2008 ja tehnyt päätöksen hankintatoiminnan organisoinnista ja siihen liittyvistä seikoista ja että kaikista tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista sopimuksista on esitetty uusi tarjouspyyntö sääntöjen mukaisesti;

         Palvelukseen ottamisen suunnittelussa ilmenneet puutteet

               14.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, että vuoden 2007 henkilöstötaulukossa oli 147 virkaa verrattuna vuoden 2006 taulukon 112 virkaan ja että vuoden 2006 lopussa oli täytetty vain 87 virkaa;

               15.

               on huolestunut tilintarkastustuomioistuimen havainnosta, että Eurojust-yksikkö ei onnistunut ottamaan palvelukseen 60:tä henkilöä, jotka olisi tarvittu täyttämään vuoden 2007 henkilöstötaulukko, vaan että vuoden 2007 lopussa oli täytetty vain 95 virkaa;

               16.

               yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, että tämä on osoitus puutteista Eurojust-yksikön palvelukseen ottamisen suunnittelussa;

               17.

               pitää valitettavana Eurojust-yksikön itsensäkin tunnustamaa tosiasiaa, että huomattava henkilöstövajaus on vaikuttanut kielteisesti yksikön talousarvion toteuttamiseen;

               18.

               panee merkille Eurojust-yksikön vastaukset, joiden mukaan se aikoi täyttää henkilöstötaulukossaan olevat virat vuonna 2008;

               19.

               panee merkille, että vuoden 2008 henkilöstötaulukossa olleista 175 virasta oli vuoden 2008 lopussa täytetty 130; panee tyytyväisenä merkille, että Eurojust-yksikkö vähensi avoinna olevien virkojen osuutta, joka vuoden 2007 lopussa oli 34 prosenttia, vuoden 2008 lopussa 25 prosenttiin; vaatii Eurojustia toteuttamaan lisäponnisteluja täyttääkseen avoinna olevat virat mahdollisimman pian;

               20.

               panee merkille Eurojust-yksikön vuosikertomuksesta 2007, että yksikkö

                           —

                           on laatinut henkilöstöpolitiikkaa koskevan monivuotisen suunnitelman vuosiksi 2007–2010,

                           —

                           on vahvistanut uuden palvelukseenotto-ohjelman, jossa käsitellään oikeudellista kehystä, periaatteita, valintamenettelyjä, tehtäviä ja asiassa mukana olevia toimijoita,

                           —

                           aikoo allekirjoittaa virastojen välisen työmarkkinasopimuksen;

         Vuoden 2006 vastuuvapausmenettelyn seuranta

               21.

               kehottaa Eurojust-yksikköä noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksia, erityisesti talousarvion toteuttamista, hankintamenettelyjä ja palvelukseen ottamista koskevia suosituksia, ja tekemään vuosikertomuksessaan 2008 yksityiskohtaisesti selkoa toteutetuista toimista;

               22.

               on tyytyväinen 24. syyskuuta 2008 tehtyyn sopimukseen Eurojust-yksikön ja OLAFin välisistä yhteistyöjärjestelyistä (7);

               23.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta EU:n erillisvirastojen varainhoidosta ja sen valvonnasta 23. huhtikuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (8).

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 57.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 142.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUVL L 88, 31.3.2009, s. 234.

      (7)  EUVL C 314, 9.12.2008, s. 3.

      (8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 206.


               5.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 45/97

         P7_TA(2013)0106
   Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö
   Euroopan parlamentin päätös 16. huhtikuuta 2013 Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2012/2326(IMM))
   (2016/C 045/16)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Itävallan Euroopan unionin pysyvän edustuston 27. kesäkuuta 2012 välittämän pyynnön, joka liittyy Wienin syyttäjänvirastossa vireillä olevaan asiaan ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 12. joulukuuta 2012,

               —

               on kuullut Hans-Peter Martinia 20. helmikuuta 2013 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010 ja 6. syyskuuta 2011 antamat tuomiot (1),

               —

               ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 tekemänsä päätöksen Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2),

               —

               ottaa huomioon Itävallan perustuslain 57 pykälän säännökset,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

               —

               ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0106/2013),

               A.

               katsoo, että parlamentti päätti 13. syyskuuta 2011 pidättää EP:n jäsen Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden Wienin syyttäjänviraston pyynnöstä, joka välitettiin 29. huhtikuuta 2011 ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 12. toukokuuta 2011 ja joka liittyi epäilyyn puoluerahoituksen väärinkäyttöön liittyvästä rikoksesta, joka kuuluu Itävallan poliittisia puolueita koskevan lain 2b pykälän piiriin;

               B.

               katsoo, että Wienin syyttäjänvirasto on nyt pyytänyt Hans-Peter Martinin koskemattomuuden pidättämisen laajentamista, jotta virasto voi tutkia alustavasti häntä koskevia lisäsyytöksiä ja etenkin petosepäilyä;

               C.

               katsoo, että Hans-Peter Martinin koskemattomuuden pidättämisen laajentaminen koskee erityisesti rikosepäilyä nimikkeellä törkeä petos Itävallan rikoslain 146 pykälän ja 147 pykälän 3 kohdan nojalla;

               D.

               katsoo, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

               E.

               katsoo, että Itävallan perustuslain 57 artiklan 2 kohdan mukaan kansallisneuvoston (Nationalrat) jäsenet voidaan asettaa vastuuseen rangaistavasta teosta ainoastaan kansallisneuvoston suostumuksella lukuun ottamatta tapauksia, joissa jäsen on tavattu itse teosta, ja että kansallisneuvoston jäsenten luona suoritettaviin kotietsintöihin tarvitaan vastaavasti aina kansallisneuvoston suostumus; katsoo, että Itävallan perustuslain 57 artiklan 3 kohdan mukaan kansallisneuvoston jäseneen ei voida kohdistaa rangaistavasta teosta aiheutuvaa virallista toimenpidettä ilman kansallisneuvoston suostumusta, ellei ole selvää, että kyseisellä teolla ei ole yhteyttä jäsenen poliittiseen toimintaan, ja katsoo, että kyseisen säännöksen mukaisesti asianomaisen viranomaisen on pyydettävä kansallisneuvostoa tekemään päätös siitä, onko tällainen yhteys olemassa, jos kyseinen jäsen tai yksi kolmannes asiaankuuluvan pysyvän valiokunnan jäsenistä sitä pyytää;

               F.

               katsoo, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artikla ja Itävallan perustuslain (Bundesverfassungsgesetz) 57 artikla eivät estä Hans-Peter Martinin koskemattomuuden pidättämistä;

               G.

               katsoo siksi, että kyseisessä tapauksessa on aiheellista pidättää parlamentaarinen koskemattomuus,

               1.

               päättää pidättää Hans-Peter Martinin parlamentaarisen koskemattomuuden;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Itävallan toimivaltaisille viranomaisille ja Hans-Peter Martinille.

      (1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, tuomio 12.5.1964 (Kok. 1964, s. 387, Kok. Ep. I, s. 203), asia 149/85, Wybot v. Faure ym., tuomio 10.7.1986 (Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729), asia T-345/05, Mote v. parlamentti, tuomio 15.10.2008 (Kok. 2008, s. II-2849), yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07, Marra v. De Gregorio ja Clemente, tuomio 21.10.2008 (Kok. 2008, s. I-7929), asia T-42/06, Gollnisch v. parlamentti, tuomio 19.3.2010 (Kok. 2010, s. II-1135) ja asia C-163/10, Patriciello, tuomio 6.9.2011 (Kok. 2011, s. I-7565).

      (2)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 150.


Avis juridique important

|

31982D0461

82/461/ETY: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 1982, muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 210 , 19/07/1982 s. 0010 - 0022 Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 4 s. 0010  Espanjank. erityispainos: Luku 15 Nide 3 s. 0215  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 4 s. 0010  Portugalink. erityispainos: Luku 15 Nide 3 s. 0215

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 24 päivänä kesäkuuta 1982,muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen tekemisestä (82/461/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisöjen ympäristöalan toimintaohjelmasta on päätetty 22 päivänä marraskuuta 1973 annetulla julistuksella(3), ja sitä on täydennetty 17 päivänä toukokuuta 1977 annetulla päätöslauselmalla(4); ympäristöpolitiikan tavoitteena yhteisössä, sellaisena kuin se on määritelty näissä säädöksissä, on parantaa elämän laatua ja suojella luonnonmukaista ympäristöä,neuvosto on antanut luonnonvaraisten lintujen suojelusta direktiivin 79/409/ETY(5),yhteisö on osallistunut neuvotteluihin muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen tekemiseksi,yhteisön on tehtävä yleissopimus, jotta se voi neuvotella tässä yleissopimuksessa tarkoitettujen alueellisten sopimusten tekemisestä silloin, kun näihin sopimuksiin sovelletaan yhteisölle direktiivin 79/409/ETY perusteella kuuluvaa yksinomaista toimivaltaa,yleissopimuksen tekeminen yhteisön toimesta ei edellytä mitään yhteisön yksinomaisen toimivallan laajentamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen toimesta myöhemmin annettavia säädöksiä,ottaen huomioon Grönlannin luonnon erityisen tilanteen ja sen väestön elinolot on syytä sulkea Grönlanti pois yleissopimuksen soveltamisalasta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan talousyhteisön puolesta yleissopimus Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä.Yleissopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja huolehtii yleissopimuksen XVII artiklassa määrätyn liittymiskirjan tallettamisesta niiden alueiden osalta, joihin sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta siinä vahvistetuin edellytyksin, ei kuitenkaan Grönlannin osalta.Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaF. AERTS(1) EYVL N:o C 327, 14.12.1981, s. 95(2) EYVL N:o C 300, 18.11.1980, s. 15(3) EYVL N:o C 112, 20.12.1973, s. 1(4) EYVL N:o C 139, 13.6.1977, s. 1(5) EYVL N:o L 103, 25.4.1979, s. 1


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2016/989, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

text:
               21.6.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 162/10

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/989,
   annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)

               EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

               (3)

               Ranska toimitti 19 päivänä marraskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/010 FR/MoryGlobal EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun MoryGlobal SAS oli vähentänyt työntekijöitä Ranskassa. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)

               Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 5 146 800 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Ranskan hakemuksen perusteella.

               (5)

               Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 5 146 800 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 8 päivästä kesäkuuta 2016.

      Tehty Strasbourgissa 8 päivänä kesäkuuta 2016.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. G. KOENDERS

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1719/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006 , nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013

text:
               24.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/30

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1719/2006/EY,
   tehty 15 päivänä marraskuuta 2006,
   nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa, jäljempänä ’perustamissopimus’, otetaan käyttöön unionin kansalaisuus ja määrätään, että yhteisön toiminnan tavoitteena yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden alalla on pääasiassa kannustaa kehittämään nuorisovaihtoa, sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihtoa sekä laadukasta koulutusta.

               (2)

               Euroopan unionista tehty sopimus perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen, miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden periaatteisiin. Nuorten aktiivisen kansalaisuuden tukemisen olisi edistettävä näiden arvojen kehittämistä.

               (3)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston 13 päivänä huhtikuuta 2000 tehdyllä päätöksellä N:o 1031/2000/EY (4) perustettiin yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma. On aiheellista jatkaa ja vahvistaa yhteistyötä ja yhteisön toimintaa kyseisellä alalla tuosta ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella.

               (4)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä N:o 790/2004/EY (5) perustettiin yhteisön toimintaohjelma nuorisoalalla Euroopan-laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi.

               (5)

               Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettiin EU:lle strateginen päämäärä, johon sisältyy aktiivinen työllisyyspolitiikka ja jossa painotetaan elinikäistä oppimista; sitä täydentää Göteborgin Eurooppa-neuvoston kestävän kehityksen strategia 15 ja 16 päivältä kesäkuuta 2001.

               (6)

               Eurooppa-neuvoston 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2001 antamiin puheenjohtajan päätelmiin liitetyssä Laekenin julistuksessa todetaan, että kansalaisten ja varsinkin nuorten tuominen lähemmäksi Euroopan unionia ja sen toimielimiä on yksi Euroopan unionin perushaasteista.

               (7)

               Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2001 valkoisen kirjan ”EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet”, jossa ehdotetaan nuorisoalan yhteistyölle puitteita ensisijaisesti osallistumisen, tiedotuksen, vapaaehtoistyön ja nuorisoasioita koskevan tietämyksen lisäämiseksi. Euroopan parlamentti hyväksyi nämä ehdotukset päätöslauselmassaan (6)14 päivänä toukokuuta 2002.

               (8)

               Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 27 päivänä kesäkuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa (7) vahvistetaan erityisesti avoin koordinointimenetelmä, jonka soveltamisalaan kuuluvat painopistealueina osallistuminen, tiedotus, nuorten vapaaehtoistoiminta ja nuorisoasioita koskevan tietämyksen lisääminen. Nämä seikat olisi otettava huomioon tämän nuorisotoimintaohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, täytäntöönpanossa.

               (9)

               Neuvosto korosti päätelmissään 6 päivänä toukokuuta 2003 (8), että erityisesti nuoria koskevien yhteisön nykyisten välineiden voimassaoloa on jatkettava ja niitä on kehitettävä, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä jäsenvaltioiden yhteistyön kehittämiselle nuorisoalalla, ja että näiden välineiden painopisteet ja tavoitteet olisi sovitettava yhteen nuorisoalan eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden kanssa.

               (10)

               Keväällä 22 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi eurooppalaisen nuorisosopimuksen yhdeksi Lissabonin strategian kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamista edistäväksi välineeksi. Sopimuksessa keskitytään kolmeen alueeseen: työllisyys, integroituminen ja sosiaalisen aseman parantaminen; yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä liikkuvuus; työelämän sekä yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittaminen.

               (11)

               Perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkealaatuiseen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, ja siinä on pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.

               (12)

               Vammaisten erityistarpeet olisi otettava huomioon.

               (13)

               On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja voimistaa toimintalinjojen toteuttamisen yhteydessä syrjäytymisen ja syrjinnän kaikkien ilmenemismuotojen, myös niiden, jotka perustuvat sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen, vastaisia toimia perustamissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (14)

               Ehdokasmaat ja EFTA-maat, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, voivat osallistua yhteisön ohjelmiin niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

               (15)

               Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Länsi-Balkanin maiden Eurooppaan yhdentymistä koskevan Thessalonikin toimintasuunnitelman, jonka mukaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden olisi voitava osallistua yhteisön ohjelmiin yhteisön ja näiden maiden välillä tehtävien puitesopimusten pohjalta.

               (16)

               Olisi mahdollistettava Sveitsin valaliiton osallistuminen ohjelmaan.

               (17)

               Vuoden 1995 Euro–Välimeri-konferenssissa hyväksytyn Barcelonan julistuksen mukaan nuorisovaihdon tulisi olla keino valmistaa tulevia sukupolvia läheisempään Euro–Välimeri-kumppanien väliseen yhteistyöhön, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien periaatteita.

               (18)

               Neuvosto pitää 16 päivänä kesäkuuta 2003 antamissaan päätelmissä komission tiedonannon ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” pohjalta yhteisön toiminnan kannustimina kulttuuriyhteistyön, keskinäisen ymmärtämyksen ja koulutuksen alalla tehtävän yhteistyön lisäämistä naapurimaiden kanssa.

               (19)

               Nykyisen Nuoriso-ohjelman väliarviointikertomukset ja yhteisön toteuttaman koulutus- ja nuorisotoiminnan tulevaisuutta koskeva julkinen kuuleminen toivat ilmi voimakkaan ja osin kasvavan tarpeen jatkaa nuorisoalan yhteistyötä ja vaihtotoimintaa Euroopan tasolla, ja niissä painotettiin tarvetta noudattaa täytäntöönpanossa yksinkertaisempaa, käyttäjänläheisempää ja joustavampaa toimintatapaa.

               (20)

               Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ohjelman toteuttamista voidaan yksinkertaistaa käyttämällä kiinteämääräistä rahoitusta joko ohjelman osallistujille myönnettävänä tukena tai kansallisella tasolla ohjelman hallinnoimiseksi luoduille rakenteille myönnettävänä yhteisön tukena.

               (21)

               Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla. Seurantaan ja arviointiin olisi kuuluttava mitattavissa olevat ja asian kannalta keskeiset tavoitteet ja indikaattorit.

               (22)

               Ohjelman oikeusperustan on tarpeen olla riittävän joustava, jotta toimia voidaan tarvittaessa mukauttaa muuttuviin tarpeisiin ajanjaksona 2007–2013 ja jotta vältetään aiempien ohjelmien tarpeettoman yksityiskohtaiset säännökset, joten tähän päätökseen sisältyvät tarkoituksella ainoastaan toimien yleiset määritelmät ja niihin liittyvät olennaiset hallinnolliset ja rahoitusta koskevat säännökset.

               (23)

               On aiheellista varmistaa ohjelman asianmukainen saattaminen päätökseen, erityisesti monivuotisten hallinnointijärjestelyjen, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuminen. Vuoden 2014 tammikuun 1 päivästä alkaen tekninen ja hallinnollinen apu varmistaa tarvittaessa sellaisten toimien hallinnoinnin, joita ei vielä ole saatettu päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä.

               (24)

               Olisi säädettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (9) erityisistä soveltamissäännöistä ja täytäntöönpanotoimista sekä tuensaajien erityispiirteiden ja toimien luonteen niihin edellyttämistä poikkeuksista.

               (25)

               Olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi sekä menetettyjen ja aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.

               (26)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (27)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, sillä tavoitteet edellyttävät monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden väliseen liikkuvuuteen liittyviä toimia sekä tietojenvaihtoa Euroopan tasolla, ja ehdotettujen toimien ja toimenpiteiden rajat ylittävän ja monenvälisen ulottuvuuden vuoksi ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen.

               (28)

               Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (11) mukaisesti.

               (29)

               Olisi vahvistettava väliaikaisia toimenpiteitä päätöksen N:o 1031/2000/EY ja päätöksen N:o 790/2004/EY perusteella ennen 31 päivää joulukuuta 2006 aloitettujen toimien seurantaa varten,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Ohjelman perustaminen
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action), jäljempänä ’ohjelma’, jonka tarkoituksena on kehittää nuorisoalan yhteistyötä Euroopan unionissa.
   2.   Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
   2 artikla
   Ohjelman yleistavoitteet
   1.   Ohjelman yleistavoitteet ovat seuraavat:

               a)

               edistetään yleisesti nuorten aktiivista kansalaisuutta sekä erityisesti heidän Euroopan kansalaisuuttaan;

               b)

               kehitetään yhteisvastuullisuutta ja edistetään suvaitsevaisuutta nuorten keskuudessa, etenkin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionissa;

               c)

               edistetään eri maiden nuorten keskinäistä ymmärtämystä;

               d)

               myötävaikutetaan nuorten toimintaa tukevien järjestelmien laadun ja nuorisoalalla toimivien kansalaisjärjestöjen edellytysten kehittämiseen;

               e)

               vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä nuorisoalalla.

         2.   Ohjelman yleistavoitteet täydentävät tavoitteita, joihin pyritään yhteisön muilla toiminta-aloilla, varsinkin elinikäisen oppimisen alalla, ammatillinen koulutus, epävirallinen ja arkioppiminen mukaan luettuina, sekä muilla aloilla, kuten kulttuurin, urheilun ja työllisyyden alalla.
   3.   Ohjelman yleistavoitteet edistävät Euroopan unionin politiikkojen kehittämistä etenkin Euroopan kulttuurisen, monikulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden tunnustamisen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemisen ja kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän poistamisen sekä kestävän kehityksen osalta.
   3 artikla
   Ohjelman erityistavoitteet
   Erityistavoitteet ovat seuraavat:

               1.

               Yleistavoitteen ”edistetään yleisesti nuorten aktiivista kansalaisuutta sekä erityisesti heidän Euroopan kansalaisuuttaan” yhteydessä:

                           a)

                           annetaan nuorille ja nuorisojärjestöille mahdollisuus osallistua yleisesti yhteiskunnan ja erityisesti Euroopan unionin kehittämiseen;

                           b)

                           edistetään nuorten Euroopan unioniin kuulumisen tunnetta;

                           c)

                           tuetaan nuorten osallistumista Euroopan demokraattiseen elämään;

                           d)

                           edistetään nuorten liikkuvuutta Euroopassa;

                           e)

                           edistetään kulttuurienvälistä oppimista nuorison keskuudessa;

                           f)

                           edistetään Euroopan unionin perusarvoja nuorten keskuudessa, erityisesti ihmisarvon kunnioittamista, tasa-arvoa, ihmisoikeuksien kunnioittamista, suvaitsevaisuutta ja syrjimättömyyttä;

                           g)

                           kannustetaan aloitteellisuuteen, yrittäjyyteen ja luovuuteen;

                           h)

                           helpotetaan muita heikommassa asemassa olevien nuorten, myös vammaisten nuorten, osallistumista ohjelmaan;

                           i)

                           huolehditaan miesten ja naisten välisen tasa-arvon noudattamisesta ohjelmaan osallistumisessa sekä sukupuolten tasa-arvon edistämisestä toimien yhteydessä;

                           j)

                           järjestetään eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä mahdollisuuksia epäviralliseen sekä arkioppimiseen ja luodaan aktiiviseen kansalaisuuteen liittyviä innovatiivisia mahdollisuuksia.

               2.

               Yleistavoitteen ”kehitetään yhteisvastuullisuutta ja edistetään suvaitsevaisuutta nuorten keskuudessa, etenkin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionissa” yhteydessä:

                           a)

                           annetaan nuorille mahdollisuus ilmaista henkilökohtainen sitoutumisensa Euroopan ja kansainvälisellä tasolla tehtävän vapaaehtoistoiminnan kautta;

                           b)

                           otetaan nuoret mukaan toimiin, joilla edistetään Euroopan unionin kansalaisten välistä yhteisvastuullisuutta.

               3.

               Yleistavoitteen ”edistetään eri maiden nuorten keskinäistä ymmärtämystä” yhteydessä:

                           a)

                           kehitetään nuorisovaihtoa ja kulttuurien välistä vuoropuhelua nuorten eurooppalaisten ja naapurimaiden nuorten välillä;

                           b)

                           edistetään nuorille tarkoitettujen tukijärjestelmien laadun sekä nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden tehtävänkuvan kehittämistä näissä maissa;

                           c)

                           kehitetään muiden maiden kanssa aihekohtaisia yhteistyöhankkeita, joihin osallistuu nuoria sekä nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvia henkilöitä.

               4.

               Yleistavoitteen ”myötävaikutetaan nuorten toimintaa tukevien järjestelmien laadun ja nuorisoalalla toimivien kansalaisjärjestöjen edellytysten kehittämiseen” yhteydessä:

                           a)

                           edistetään asianomaisten organisaatioiden verkottumista;

                           b)

                           kehitetään nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden koulutusta ja yhteistyötä;

                           c)

                           lisätään nuorten hyväksi tehtävään toimintaan liittyvää innovointia;

                           d)

                           parannetaan nuorisotiedotusta kiinnittäen erityistä huomiota vammaisten nuorten tiedonsaantiin;

                           e)

                           tuetaan alueellisten ja paikallisten elinten pitkän aikavälin nuorisohankkeita ja -aloitteita;

                           f)

                           helpotetaan nuorten epävirallisen oppimisen ja tähän ohjelmaan osallistumisen kautta hankittujen taitojen tunnustamista;

                           g)

                           vaihdetaan hyviä käytäntöjä.

               5.

               Yleistavoitteen ”vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä nuorisoalalla” yhteydessä ottaen paikallis- ja aluetaso asianmukaisesti huomioon:

                           a)

                           lisätään hyvien toimintatapojen vaihtoa ja yhteistyötä viranomaisten ja poliittisten päättäjien välillä kaikilla tasoilla;

                           b)

                           edistetään jäsenneltyä vuoropuhelua poliittisten päättäjien ja nuorten välillä;

                           c)

                           lisätään nuorisoasioita koskevaa tietämystä ja ymmärtämystä;

                           d)

                           edistetään nuorten erilaisten kansallisten ja kansainvälisten vapaaehtoistoimintamuotojen välistä yhteistyötä.

         4 artikla
   Toimet
   Ohjelman yleis- ja erityistavoitteet toteutetaan seuraavilla toimilla, jotka on esitelty yksityiskohtaisesti liitteessä:

               1)

               Nuorten Eurooppa
               Tällä toimella tuetaan:

                           —

                           nuorisovaihtoa nuorten liikkuvuuden lisäämiseksi,

                           —

                           nuorisoaloitteita sekä demokraattiseen toimintaan osallistumiseen tähtääviä hankkeita ja toimia, joiden avulla voidaan edistää nuorten kansalaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä.

               2)

               Eurooppalainen vapaaehtoistyö
               Tällä toimella tuetaan nuorten osallistumista erilaiseen vapaaehtoistoimintaan sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella.

               3)

               Nuoret maailmassa
               Tällä toimella tuetaan:

                           —

                           jäljempänä 5 artiklan 2 kohdassa mainittujen ohjelman kumppanuusmaiden hankkeita ja etenkin nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden vaihtoa,

                           —

                           nuorten keskinäistä ymmärtämystä, yhteisvastuuta ja suvaitsevaisuutta vahvistavia aloitteita sekä nuorisoalaan ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvää yhteistyötä näissä maissa.

               4)

               Nuoria koskevat tukijärjestelmät
               Tämän toimen tavoitteena on tukea Euroopan tasolla toimivia nuorisojärjestöjä, muun muassa nuorison kansalaisjärjestöjen toimintaa, niiden verkottumista, hankkeita kehittävien henkilöiden neuvontaa, laadun varmistamista nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden vaihto- ja koulutustoiminnan sekä verkottumisen avulla, innovoinnin ja toimien laadun kehittämistä, nuorisotiedotusta, sellaisten järjestelmien ja toimien toteuttamista, jotka ovat tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä kumppanuuksien kehittämistä paikallisten ja alueellisten toimijoiden kanssa.

               5)

               Tuki nuorisoalan yhteistyölle Euroopassa
               Tämän toimen tavoitteena on:

                           —

                           saada aikaan nuorisoalan eri toimijoiden, etenkin nuorten itsensä, nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden ja poliittisten päättäjien välinen jäsennelty vuoropuhelu,

                           —

                           tukea nuoria kiinnostavia yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja poliittisia kysymyksiä käsitteleviä nuorisoseminaareja,

                           —

                           myötävaikuttaa poliittisen yhteistyön kehittämiseen nuorisoalalla,

                           —

                           helpottaa verkottumista tietämyksen lisäämiseksi nuorisoasioista.

         5 artikla
   Ohjelmaan osallistuminen
   1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä ohjelmaan osallistuvat maat:’’

               a)

               jäsenvaltiot;

               b)

               EFTA-valtiot, jotka ovat Euroopan talousaluesopimuksen osapuolia, ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

               c)

               ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, näiden maiden kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin tehtyjen sopimusten puitteissa vahvistettujen yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti;

               d)

               Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella;

               e)

               Sveitsin valaliitto edellyttäen, että sen kanssa tehdään kahdenvälinen sopimus.

         2.   Liitteessä olevassa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voivat osallistua yhteistyökumppaneina kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa nuorisoalan kannalta merkittävän sopimuksen, jäljempänä ’ohjelman kumppanuusmaat’.
   Tämä yhteistyö toteutetaan tarvittaessa käyttäen kumppanuusmailta saatavia lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin.
   6 artikla
   Ohjelman tuensaajat
   1.   Ohjelma on tarkoitettu tukemaan voittoa tavoittelemattomia hankkeita nuorille, nuorisoryhmille, nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuville henkilöille, voittoa tavoittelemattomille yhteisöille ja joissakin perustelluissa tapauksissa muille nuorisoalan osapuolille.
   2.   Rajoittamatta liitteessä määriteltyjen, toimien toteuttamista koskevien sääntöjen soveltamista ohjelma on suunnattu 15–28-vuotiaille nuorille. Tiettyjen toimien osalta alaikäraja voi kuitenkin olla 13 vuotta tai yläikäraja 30 vuotta.
   3.   Tuensaajien on asuttava laillisesti ohjelmaan osallistuvassa maassa tai, toimen luonteen perusteella, ohjelman kumppanuusmaassa.
   4.   Kaikille nuorille, ketään syrjimättä, on suotava mahdollisuus osallistua ohjelmatoimiin liitteessä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat huolehtivat erityisesti sellaisten nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamisesta, joiden on erityisen vaikea osallistua ohjelmaan koulutuksellisista, sosiaalisista, fyysisistä, psyykkisistä, taloudellisista tai kulttuurisista syistä tai siksi, että he asuvat syrjäisillä alueilla.
   5.   Ohjelmaan osallistuvat maat pyrkivät toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet niin, että ohjelmaan osallistujat voivat käyttää terveydenhuoltopalveluja yhteisön oikeuden säännösten mukaisesti. Lähtömaa pyrkii toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet niin, että nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön osallistujat voivat säilyttää sosiaaliturvansa. Ohjelmaan osallistuvat maat pyrkivät myös toteuttamaan perustamissopimuksen mukaisesti sellaisia asianmukaisia toimenpiteitä, joilla poistetaan oikeudelliset ja hallinnolliset esteet ohjelmaan osallistumiseksi.
   7 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   Ohjelmaan voivat osallistua yhteistyökumppaneina myös kansainväliset nuorisoalalla toimivat organisaatiot, erityisesti Euroopan neuvosto.
   8 artikla
   Ohjelman täytäntöönpano
   1.   Komissio varmistaa tähän ohjelmaan kuuluvien toimien täytäntöönpanon liitteen mukaisesti.
   2.   Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat toteuttavat tarvittavat toimenpiteet rakenteiden kehittämiseksi Euroopan, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tai paikallistasolla ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi sekä hyödyn saamiseksi ohjelmatoimista.
   3.   Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat toteuttavat tarvittavat toimenpiteet nuorten epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamisen kannustamiseksi, esimerkiksi sellaisten asiakirjojen ja todistusten avulla, joissa kansalliset tilanteet huomioon ottaen tunnustetaan tuensaajien hankkima kokemus ja todennetaan nuorten tai nuorisotyöhön tai nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden välitön osallistuminen ohjelmaan sisältyvään toimeen. Tätä tavoitetta voidaan lujittaa 11 artiklassa tarkoitettujen muiden yhteisön toimien tuoman täydentävyyden avulla.
   4.   Komissio varmistaa yhteistyössä ohjelmaan osallistuvien maiden kanssa, että yhteisön taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti ottamalla käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia toimenpiteitä, hallinnollisia tarkastuksia ja seuraamuksia.
   5.   Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat huolehtivat siitä, että ohjelmaan kuuluvista toimista tiedotetaan riittävällä tavalla.
   6.   Ohjelmaan osallistuvien maiden on

               a)

               ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen ohjelman tehokkaan toimeenpanon kansallisella tasolla siten, että siihen osallistuvat nuorisoasioista vastaavat tahot kansallisten käytäntöjen mukaisesti;

               b)

               perustettava tai nimettävä sekä valvottava kansallisia toimistoja, jotka hallinnoivat ohjelmatoimien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja seuraavien edellytysten mukaisesti:

                           i)

                           kansalliseksi toimistoksi perustettavan tai nimettävän laitoksen on oltava oikeushenkilö tai osa organisaatiota, joka on oikeushenkilö (ja johon sovelletaan ohjelmaan osallistuvan maan lainsäädäntöä). Kansalliseksi toimistoksi ei voida nimetä ministeriötä;

                           ii)

                           laitoksella on oltava riittävä henkilökunta, jolla on kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuvat taidot, soveltuva infrastruktuuri ja hallinnollinen ympäristö, jossa se kykenee välttämään eturistiriidat;

                           iii)

                           sen on voitava soveltaa yhteisön tasolla vahvistettuja varainhoitosääntöjä ja sopimusehtoja;

                           iv)

                           sillä on oltava (mieluiten viranomaisen antamat) riittävät takeet rahoituksesta, ja sen hallintokapasiteetin on oltava riittävä sen hallinnoitavaksi annettavien yhteisön varojen määrään nähden;

               c)

               vastattava siitä, että b alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimistot hallinnoivat asianmukaisesti niille hankkeita varten siirrettyjä tukimäärärahoja, ja etenkin siitä, että kansalliset toimistot noudattavat avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja tuen kasautumattomuuden periaatetta muihin yhteisön varoihin nähden sekä velvoitetta periä takaisin tuensaajilta mahdollisia yhteisölle kuuluvia varoja;

               d)

               toteutettava tarvittavat toimenpiteet b alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen talouden tarkastamiseksi ja valvomiseksi, erityisesti

                           i)

                           toimitettava komissiolle ennen kansallisen toimiston toiminnan aloittamista tarvittavat vakuutukset toimistossa moitteettoman varainhoidon sääntöjen mukaisesti sovellettavien täytäntöönpanomenettelyjen, valvonta- ja tilinpitojärjestelmien, hankintamenettelyjen sekä avustusten myöntämismenettelyjen olemassaolosta, soveltuvuudesta ja moitteettomasta toiminnasta;

                           ii)

                           annettava komissiolle kunkin vuoden päätteeksi tarkastuslausuma kansallisten toimistojen rahoitusjärjestelmien ja menettelyjen luotettavuudesta sekä niiden tilien oikeellisuudesta;

                           iii)

                           vastattava varoista, joita ei mahdollisesti saada perittyä, jos b alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimistot ovat syyllistyneet väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, joiden vuoksi komissio yrittää saada takaisin varoja kansalliselta toimistolta.

         7.   Komissio voi 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti antaa suuntaviivoja kunkin liitteessä tarkoitetun toimen osalta ohjelmatoimien mukauttamiseksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön painopistealueiden kehitykseen.
   9 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa komitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa.
   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.
   3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon sen 8 artikla.
   4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
   10 artikla
   Täytäntöönpanotoimet
   1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat seuraavia seikkoja, päätetään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:

               a)

               ohjelman täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt, vuotuinen työohjelma mukaan luettuna;

               b)

               ohjelman eri toimien välinen yleinen tasapaino;

               c)

               rahoituksen osalta perusteet (erityisesti nuorten henkilöiden määrä, BKT ja maiden välinen maantieteellinen etäisyys), joiden mukaisesti hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitetut varat jaetaan ohjeellisesti jäsenvaltioiden kesken;

               d)

               liitteen 4.2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen seuranta, mukaan lukien Euroopan nuorisofoorumin vuosittainen työohjelma ja vuosikertomus;

               e)

               ohjelman arviointia koskevat järjestelyt;

               f)

               järjestelyt toimiin osallistumista koskevan todistuksen antamisesta nuorille;

               g)

               edellä 8 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen ohjelmatoimien mukauttamiseen liittyvät järjestelyt.

         2.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita mahdollisia seikkoja, päätetään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   11 artikla
   Täydentävyys yhteisön muiden toimien kanssa
   1.   Komissio varmistaa ohjelman sovittamisen yhteisön muihin toiminta-aloihin, erityisesti yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, kulttuuriin, kansalaisuuteen, urheiluun, kieliin, työllisyyteen, terveyteen, tutkimukseen, yritystoimintaan, Euroopan unionin ulkoiseen toimintaan, sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, sukupuolten tasa-arvoon ja syrjinnän torjumiseen.
   2.   Ohjelmassa voidaan soveltuvissa tapauksissa yhdistää varoja muiden yhteisön välineiden kanssa sellaisten toimien toteuttamiseksi, joilla voidaan saavuttaa sekä ohjelman että kyseisten välineiden tavoitteet.
   3.   Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön muiden toiminta-alojen — kuten koulutus, ammatillinen koulutus, kulttuuri, urheilu, kielet, sosiaalinen osallisuus, sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjuminen — tavoitteita edistäviä ohjelmatoimia hyödynnetään.
   12 artikla
   Täydentävyys kansallisten politiikkojen ja välineiden kanssa
   1.   Ohjelmaan osallistuvat maat voivat hakea komissiolta oikeutta myöntää eurooppalainen laatuleima kansallisille, alueellisille tai paikallisille toimille, jotka ovat 4 artiklassa tarkoitettujen toimien kaltaisia.
   2.   Ohjelmaan osallistuva maa voi osoittaa ohjelman tuensaajien käyttöön kansallisia varoja, joita hallinnoidaan ohjelman sääntöjen mukaisesti, ja käyttää tässä tarkoituksessa ohjelman hajautettuja rakenteita, kunhan se varmistaa näiden rakenteiden täydentävän rahoituksen.
   13 artikla
   Rahoitusta koskevat yleiset säännökset
   1.   Talousarvio tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi vahvistetaan 885 000 000 euroksi.
   2.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
   14 artikla
   Tuensaajia koskevat rahoitussäännökset
   1.   Ohjelman tuensaajat voivat olla oikeushenkilöitä tai luonnollisia henkilöitä.
   2.   Komissio voi tuensaajien ominaisuuksien ja toimien luonteen mukaan päättää tarvittaessa vapauttaa ne sen tarkistamisesta, onko hakijalla ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun toimen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen. Komission on noudatettava suhteellisuusperiaatetta määritellessään vaatimukset suhteessa rahoitustuen määrään ottaen huomioon vastaanottajan ominaisuudet, iän, toimien luonteen sekä rahoitustuen määrän.
   3.   Rahoitustukea voidaan toimen luonteen mukaan myöntää avustuksena tai apurahana. Komissio voi myös antaa ohjelman puitteissa toteutettuihin toimiin tai hankkeisiin liittyviä palkintoja. Toimen luonteen mukaan voidaan sallia tuen maksaminen kiinteämääräisinä summina ja/tai yksikkökustannustaulukoiden soveltaminen.
   4.   Toiminta-avustusten osalta sopimukset olisi allekirjoitettava kahden kuukauden kuluessa avustuksen myöntämisestä.
   5.   Euroopan tasolla toimiville elimille, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (12) 162 artiklassa, ohjelman puitteissa myönnetyn toiminta-avustuksen määrää ei automaattisesti alenneta asteittain asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
   6.   Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille järjestelmille.
   7.   Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 38 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämän artiklan 6 kohdassa kuvattu mahdollisuus koskee myös kaikkia ohjelmaan osallistuvia maita.
   15 artikla
   Seuranta ja arviointi
   1.   Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen seurannan ohjelman tavoitteiden pohjalta. Seuranta sisältää 3 kohdassa luetellut kertomukset sekä erityistoimia. Komissio kuulee seurannan osalta myös nuoria.
   2.   Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, riippumattoman ja ulkopuolisen arvioinnin.
   3.   Ohjelmaan osallistuvien maiden on toimitettava komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä kertomus ohjelman täytäntöönpanosta ja 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä kertomus ohjelman vaikutuksista.
   4.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle

               a)

               väliarvioinnin saaduista tuloksista ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä;

               b)

               tiedonannon ohjelman jatkumisesta 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä;

               c)

               jälkiarvioinnin 31 päivään maaliskuuta 2016 mennessä.

         16 artikla
   Väliaikainen säännös
   Päätöksen N:o 1031/2000/EY ja päätöksen N:o 790/2004/EY perusteella ennen 31 päivää joulukuuta 2006 aloitettuja toimia hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka kyseisten päätösten mukaisesti.
   Tarvittaessa määrärahat voidaan ottaa talousarvioon vuoden 2013 jälkeen niiden menojen kattamiseksi, jotka aiheutuvat teknisestä ja hallinnollisesta avusta, jota tarvitaan sellaisten toimien hallinnointiin, joita ei ole vielä saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä. Päätöksen N:o 1031/2000/EY 8 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan tämän päätöksen 9 artiklassa tarkoitetulla komitealla.
   Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 18 artiklan mukaisesti ohjelman käyttöön voidaan saattaa määrärahat, jotka vastaavat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka saadaan päätösten N:o 1031/2000/EY ja N:o 790/2004/EY perusteella aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta.
   17 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

      Tehty Strasbourgissa 15 päivänä marraskuuta 2006.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORRELL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  EUVL C 234, 22.9.2005, s. 46.

      (2)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 34.

      (3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. lokakuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 24. heinäkuuta 2006 (EUVL C 251 E, 17.10.2006, s. 20), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. lokakuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (4)  EYVL L 117, 18.5.2000, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1).

      (5)  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 24.

      (6)  EUVL C 180 E, 31.7.2003, s. 145.

      (7)  EYVL C 168, 13.7.2002, s. 2.

      (8)  EUVL C 115, 15.5.2003, s. 1.

      (9)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (10)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (11)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (12)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

      LIITE
      Ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden toteuttamiseen tähtäävillä toimilla tuetaan pienimuotoisia hankkeita, jotka edistävät nuorten aktiivista osallistumista, samalla kun varmistetaan hankkeiden Euroopan laajuinen näkyvyys ja vaikutus.
      Nuorten osallistuminen ohjelman eri toimiin ei edellytä erityistä kokemusta tai hankittuja taitoja, joitakin poikkeustapauksia lukuun ottamatta.
      Ohjelma olisi pantava täytäntöön käyttäjänläheisellä tavalla.
      Ohjelmalla olisi kannustettava nuoria aloitteellisuuteen, yrittäjyyteen ja luovuuteen, helpotettava muita heikommassa asemassa olevien nuorten, kuten vammaisten, osallistumista ohjelmaan ja varmistettava, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon periaatetta noudatetaan ohjelmaan osallistumisen suhteen ja että sukupuolten välistä tasa-arvoa edistetään kaikissa toimissa.
      Ohjelmaan osallistuminen on mahdollista, jos on olemassa asianmukainen vakuutus, joka antaa nuorille suojan ohjelman toimien toteutuksen aikana.
      TOIMET
      Toimiin liittyy seuraavia toimenpiteitä:
      Toimi 1 — Nuorten Eurooppa
      Tämän toimen tavoitteena on vahvistaa nuorten aktiivista kansalaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä seuraavilla toimenpiteillä:
      1.1.   Nuorisovaihto
      Nuorisovaihdossa eri maista tulevat nuorisoryhmät voivat toteuttaa jossakin näistä maista yhteisen toimintaohjelman. Vaihto koskee periaatteessa 13–25-vuotiaita nuoria.
      Tämä toiminta, joka perustuu hankkeen eri toimijoiden välisiin rajat ylittäviin kumppanuuksiin, edellyttää nuorten aktiivista osallistumista ja pyrkii antamaan heille mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin sekä vahvistaa heidän tunnettaan Euroopan kansalaisuudesta. Etupäässä tuetaan monenvälistä ryhmien liikkuvuutta, mutta tämäntyyppinen kahdenvälinen toiminta on myös mahdollista.
      Kahdenvälinen ryhmien vaihto on mahdollista erityisesti silloin, kun ollaan ensimmäistä kertaa mukana Euroopan laajuisessa toiminnassa tai kun toimintaan osallistuvat sellaiset pienet ja paikalliset järjestöt, joilla ei ole yhteisötason kokemusta. Se on tarkoitettu erityisesti heikommassa asemassa oleville nuorille, jotta voidaan edistää heidän osallistumistaan ohjelmaan.
      Tällä toimenpiteellä tuetaan myös valmistavia ja jatkotoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää näiden nuorten aktiivista osallistumista hankkeisiin, muun muassa kielellistä ja kansainvälisyyteen valmistavaa valmennusta.
      1.2.   Nuorisoaloitteiden tukeminen
      Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joissa nuoret osallistuvat aktiivisesti ja välittömästi itse suunnittelemaansa toimintaan ja joissa he ovat keskeisissä tehtävissä. Tavoitteena on lisätä nuorten aloitteellisuutta, yrittäjyyttä ja luovuutta. Tämä toimenpide kohdistuu periaatteessa 18–30-vuotiaisiin nuoriin, mutta joihinkin nuorisoaloitteisiin voidaan osallistua 15 vuoden iästä alkaen, jos asianmukainen valvonta on järjestetty.
      Toimenpiteen avulla voidaan tukea paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla suunniteltuja ryhmäaloitteita sekä vastaavien eri maissa toteutettavien hankkeiden verkottamista. Tavoitteena on vahvistaa hankkeiden eurooppalaista luonnetta sekä tehostaa nuorten välistä yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa.
      Erityistä huomiota kiinnitetään muita heikommassa asemassa oleviin nuoriin.
      1.3.   Osallistuvaan demokratiaan liittyvät hankkeet
      Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita tai toimintaa, joiden tavoitteena on edistää nuorten osallistumista demokraattiseen toimintaan. Tällaisissa hankkeissa tai toiminnassa nuoret osallistuvat aktiivisesti yhteisönsä toimintaan paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla.
      Toimenpide kohdistuu periaatteessa 13–30-vuotiaisiin nuoriin.
      Tällaiset toimet tai hankkeet perustuvat rajat ylittäviin kumppanuksiin. Näin voidaan koota Euroopan tasolla yhteen ideoita, kokemuksia ja hyviä toimintatapoja, jotka on saatu sellaisten paikallis- tai aluetason hankkeiden tai toiminnan yhteydessä, joiden tavoitteena on edistää nuorten osallistumista yhteisön eri tasoilla. Tähän toimintaan voi sisältyä nuorten tarpeita ja toiveita koskevia kuulemisia. Niiden avulla voidaan kehittää uusia toimintamalleja, joiden mukaisesti nuoret voivat aktiivisesti osallistua Euroopan demokratiaan.
      Toimi 2 — Eurooppalainen vapaaehtoistyö
      Vapaaehtoistyön tavoitteena on nuorten yhteisvastuullisuuden kehittäminen, heidän aktiivisen kansalaisuutensa edistäminen sekä nuorten välisen keskinäisen ymmärtämyksen lisääminen seuraavien toimenpiteiden avulla:
      Vapaaehtoistyössä nuori osallistuu muualla kuin asuinmaassaan yleishyödylliseen ja palkattomaan toimintaan yhteisön hyväksi. Eurooppalainen vapaaehtoistyö ei saa haitata tai korvata mahdollista tai olemassa olevaa palkkatyötä.
      Eurooppalaisen vapaaehtoistyön kesto on vähintään kaksi kuukautta ja enintään kaksitoista kuukautta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistumisen edistämiseksi, voidaan hyväksyä lyhyempiä jaksoja ja vapaaehtoishankkeita, joihin nuorisoryhmät voivat osallistua.
      Tällä toimenpiteellä tuetaan vapaaehtoishankkeita, joissa nuorisoryhmät voivat yhdessä osallistua paikalliseen, alueelliseen, kansalliseen, Euroopan laajuiseen tai kansainväliseen toimintaan muun muassa kulttuurin, urheilun, väestönsuojelun, ympäristönsuojelun ja kehitysavun alalla.
      Sen mukaan, millaisia ovat tehtävät ja tilanteet, joissa vapaaehtoistyöntekijät toimivat, voi poikkeustapauksissa olla perusteltua valita tietyntyyppisiä hankkeita varten hakijoita, joilla on erityistaitoja.
      Tämä toimenpide kohdistuu 18–30-vuotiaisiin nuoriin, mutta joihinkin vapaaehtoistoiminnan muotoihin voidaan osallistua 16 vuoden iästä alkaen, jos asianmukainen valvonta on järjestetty.
      Toimenpide kattaa kokonaan tai osittain vapaaehtoistyöntekijöiden kulut, vakuutuksen, toimentulon ja matkat sekä muita heikommassa asemassa oleville nuorille tarvittaessa maksettavan erityislisän.
      Toimenpiteellä tuetaan myös toimintaa, jonka tarkoituksena on antaa nuorille vapaaehtoisille valmennusta ja tutorointia ja koordinoida eri kumppaneiden yhteistoimintaa sekä aloitteita, joiden tarkoituksena on hyödyntää nuorten eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä hankkimia kokemuksia.
      Jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat siitä, että laatuvaatimuksia noudatetaan: vapaaehtoistyö on epävirallista oppimista, ja siihen kuuluu opetustoimia, joiden tavoitteena on valmentaa nuoria henkilökohtaisella, kulttuurienvälisellä ja teknisellä tasolla, sekä jatkuva henkilökohtainen tuki. Erityisen tärkeinä pidetään hankkeen eri toimijoiden välistä kumppanuutta ja riskien ennaltaehkäisyä.
      Toimi 3 — Nuoret maailmassa
      Tämän toimen tavoitteena on lisätä keskinäistä ymmärtämystä kansojen välillä avartamalla näkökulmaa maailmaan ja kehittämällä laatujärjestelmiä, jotka tukevat nuorten toimintaa asianomaisissa maissa. Toimeen voivat osallistua ohjelman kumppanuusmaat.
      3.1.   Yhteistyö Euroopan unionin naapurimaiden kanssa
      Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, jotka toteutetaan niiden ohjelman kumppanuusmaiden kanssa, joita pidetään naapurimaina Euroopan unionin naapuruuspolitiikan mukaisesti ja 5 artiklan 2 kohdan nojalla, sekä Venäjän federaation ja Länsi-Balkanin maiden kanssa, kunnes nämä täyttävät 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan vaatimukset.
      Toimenpiteellä tuetaan pääasiassa monenvälistä mutta myös kahdenvälistä nuorisovaihtoa, jonka kautta useat ohjelmaan osallistuvista maista ja Euroopan unionin naapurimaista tulevat nuorisoryhmät voivat tavata ja toteuttaa yhteisen toimintaohjelmansa. Toimenpide kohdistuu periaatteessa 13–25-vuotiaisiin nuoriin. Toiminta perustuu hankkeen eri toimijoiden välisiin rajat ylittäviin kumppanuuksiin ja edellyttää, että työntekijöillä on tarvittava pohjakoulutus ja että nuoret osallistuvat aktiivisesti toimintaan. Toiminta on suunniteltu siten, että nuoret saavat mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin. Rahoitusta voidaan myöntää toimiin, etenkin kielelliseen valmennukseen ja kulttuurienvälisyyskasvatukseen, joilla edistetään nuorten aktiivista osallistumista hankkeisiin.
      Jos naapurimaissa on luotu tarvittavat kansalliset hallintorakenteet, näissä maissa paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla laadittuja nuorten tai nuorisoryhmien aloitteita voidaan tukea silloin, kun niitä verkotetaan ohjelmaan osallistuvien maiden vastaavien aloitteiden kanssa. Tämä toiminta on nuorten itsensä suunnittelemaa, ja he toimivat siinä keskeisissä tehtävissä. Toiminta kohdistuu periaatteessa 18–30-vuotiaisiin nuoriin, mutta esimerkiksi joihinkin nuorisoaloitteisiin voidaan osallistua 16 vuoden iästä alkaen, jos asianmukainen valvonta on järjestetty.
      Tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jolla pyritään vahvistamaan valtiosta riippumattomien nuorisojärjestöjen kapasiteettia ja verkottumista. Samalla tunnustetaan näiden järjestöjen tärkeä asema naapurimaiden kansalaisyhteiskunnan kehityksessä. Tavoitteena on nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden koulutus sekä kokemusten, asiantuntemuksen ja hyvien toimintatapojen vaihto heidän välillään. Toimenpiteellä tuetaan toimintaa, joka edistää kestävien ja laadukkaiden hankkeiden ja kumppanuuksien perustamista.
      Toimenpiteellä tuetaan myös innovointia ja laatua kehittäviä hankkeita, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön ja edistää innovatiivisia toimintamalleja nuorisoalalla.
      Nuorille ja nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuville henkilöille kohdistettuihin tiedotustoimiin voidaan myöntää rahoitustukea.
      Lisäksi tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jonka avulla voidaan tehdä nuorisoalan yhteistyötä naapurimaiden kanssa. Tämän toiminnan tavoitteena on erityisesti edistää yhteistyötä sekä ideoiden ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla. Lisäksi pyritään edistämään myös muita toimia, joissa hyödynnetään asianomaisten maiden nuorisoalan hankkeiden ja toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä.
      3.2.   Yhteistyö muiden maiden kanssa
      Tällä toimenpiteellä tuetaan yhteistyötä nuorisoalalla, muun muassa hyvien toimintatapojen vaihtoa muiden ohjelman kumppanuusmaiden kanssa.
      Sillä edistetään nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden vaihtoa ja koulutusta sekä kumppanuuksien ja verkostojen kehittämistä nuorisojärjestöjen välillä.
      Monenvälisiä ja kahdenvälisiä nuorisovaihtoja voidaan toteuttaa aihealoittain kyseisten maiden ja ohjelmaan osallistuvien maiden välillä.
      Tukea annetaan toiminnalle, jolla on todennäköisesti kerrannaisvaikutuksia.
      Teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta tällä toimenpiteellä annetaan rahoitusta ainoastaan hankkeiden EU-osapuolille.
      Toimi 4 — Nuoria koskevat tukijärjestelmät
      Tämän toimen tavoitteena on kehittää nuorille tarkoitettujen tukijärjestelmien laatua, tukea nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden työtä, parantaa ohjelman laatua ja edistää nuorten kansalaistoimintaa Euroopan tasolla tukemalla Euroopan tasolla toimivia nuorisojärjestöjä.
      4.1.   Euroopan tasolla toimivien nuorisojärjestöjen tukeminen
      Tällä toimenpiteellä tuetaan sellaisten Euroopan tasolla toimivien valtiosta riippumattomien nuorisojärjestöjen toimintaa, jotka ajavat yleistä eurooppalaista etua. Niiden toiminnassa on erityisesti edistettävä nuorten kansalaisten aktiivista osallistumista julkiseen toimintaan ja yhteiskuntaan sekä eurooppalaisten yhteistyötoimien toteuttamista nuorisoalalla.

                  —

                  sen perustamisesta on täytynyt kulua vähintään vuosi,

                  —

                  sen on oltava voittoa tavoittelematon,

                  —

                  sen on oltava perustettu jossakin ohjelmaan osallistuvista maista 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai tietyissä Itä-Euroopan maissa (Valko-Venäjä, Moldova, Venäjän federaatio ja Ukraina),

                  —

                  sen on toimittava Euroopan tasolla — joko yksin tai useista järjestöistä muodostetun ryhmän jäsenenä — ja sen toiminnassa on oltava mukana vähintään kahdeksan ohjelmaan osallistuvaa maata. Kyseeseen voi tulla eurooppalainen verkosto, joka edustaa nuorisoalan organisaatioita,

                  —

                  sen toiminnassa on noudatettava periaatteita, jotka ovat yhteisön nuorisopolitiikan perustana,

                  —

                  kyseeseen voi tulla yksinomaan nuorisoalaa edistävä tai laaja-alaisempi organisaatio, jonka toimista osa on tarkoitettu edistämään nuorisoalaa,

                  —

                  organisaatiossa nuorten on osallistuttava heidän hyväkseen kehitettyjen toimien hallinnointiin.

            Tuensaajat valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Valittujen organisaatioiden kanssa voidaan tehdä monivuotiset kumppanuutta koskevat puitesopimukset. Puitesopimukset eivät kuitenkaan estä vuotuisten ehdotuspyyntöjen julkaisemista muiden tuensaajien lisäämiseksi joukkoon.

                  —

                  nuorten erilaisten näkemysten ja intressien edustaminen Euroopan tasolla,

                  —

                  nuorisovaihdot ja vapaaehtoistyö,

                  —

                  epävirallinen ja arkioppiminen ja nuorison toimintaohjelmat,

                  —

                  kulttuurienvälisen oppimisen ja ymmärtämyksen edistäminen,

                  —

                  keskustelut Eurooppaa koskevista aiheista, Euroopan unionin politiikoista tai nuorisopolitiikasta,

                  —

                  yhteisön toimintaa koskevan tiedon levittäminen,

                  —

                  nuorten osallistumisen ja aloitteellisuuden edistäminen.

            Tämän toimenpiteen yhteydessä huomioidaan toiminta-avustuksen määrittämisessä pelkät valitun organisaation tavanomaisen toiminnan sujuvuuden edellyttämät toimintamenot kuten henkilöstökustannukset, yleiskustannukset (vuokrat, kiinteistöjen käyttökustannukset, välineet ja laitteet, toimistotarvikkeet, televiestintäkustannukset, postikulut jne.), sisäisistä kokouksista aiheutuvat kustannukset sekä julkaisu- ja tiedotuskustannukset.
      Avustusta myönnettäessä ei puututa organisaation riippumattomuuteen jäsentensä valinnassa eikä sen oikeuteen päättää itse oman toimintansa yksityiskohdista.
      Organisaatioiden on saatava vähintään 20 prosenttia talousarvioidensa rahoituksesta muista kuin yhteisön lähteistä.
      4.2.   Tuki Euroopan nuorisofoorumille

                  —

                  foorumi valitsee jäsenensä itsenäisesti ja varmistaa, että edustettuina on mahdollisimman laajalti erityyppisiä nuorisojärjestöjä,

                  —

                  foorumi päättää itsenäisesti toimintansa yksityiskohdista,

                  —

                  foorumin ulkopuolisia nuorisojärjestöjä sekä järjestäytymättömiä nuoria otetaan foorumin toimintaan mukaan mahdollisimman laajasti,

                  —

                  foorumi osallistuu aktiivisesti nuoria koskevaan päätöksentekoon Euroopan tasolla erityisesti antamalla vastauksia EU:n toimielimille, kun ne kuulevat kansalaisyhteiskuntaa, ja selostamalla EU:n toimielinten kantoja jäsenjärjestöilleen.

            Tukikelpoisia ovat foorumin toimintakustannukset ja sen toimien toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Foorumin toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi ohjelman varat on kohdennettava seuraavan ohjeen mukaisesti: foorumille kohdistettava vuotuinen määräraha on vähintään 2 miljoonaa euroa.
      Avustukset voidaan myöntää foorumille, kun se on esittänyt asianmukaisen työohjelman ja talousarvion. Avustukset voidaan myöntää vuosittain tai yhteistyöstä komission kanssa tehdyn uusittavan puitesopimuksen pohjalta.
      Foorumin on saatava vähintään 20 prosenttia talousarvionsa rahoituksesta muista kuin yhteisön lähteistä.

                  —

                  nuorisojärjestöjen edustaminen suhteessa Euroopan unioniin,

                  —

                  foorumin jäsenjärjestöjen kannanottojen koordinointi Euroopan unioniin nähden,

                  —

                  nuorisoa koskevan tiedon välittäminen EU:n toimielimiin nähden,

                  —

                  tiedonvälitys EU:lta kansallisille nuorisoneuvostoille ja kansalaisjärjestöille,

                  —

                  nuorten demokraattiseen toimintaan osallistumisen tukeminen ja osallistumisen valmistelut,

                  —

                  osallistuminen uusien puitteiden mukaiseen nuorisoalan yhteistyöhön, josta on päätetty Euroopan unionin tasolla,

                  —

                  osallistuminen nuorisopolitiikan, nuorisotyön ja koulutusmahdollisuuksien kehittämiseen, nuorisoa koskevaan tiedon välittämiseen sekä nuorten edustusmekanismien kehittämiseen kaikkialla Euroopassa,

                  —

                  osallistuminen keskusteluun ja pohdintaan, joka koskee Euroopan ja muun maailman nuorisoa sekä yhteisön toimia nuorten hyväksi.

            4.3.   Nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden koulutus ja verkottuminen
      Tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jonka tavoitteena on antaa nuorisoalaan liittyvää koulutusta nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuville henkilöille, erityisesti hankevastaaville, nuorisoneuvojille ja hankkeita valvoville ohjaajille. Lisäksi sillä tuetaan kokemusten, asiantuntemuksen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden välillä sekä toimintaa, joka edistää kestävien ja laadukkaiden hankkeiden, kumppanuuksien ja verkostojen perustamista. Tähän voi kuulua esimerkiksi työelämään tutustuminen.
      Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimintaan, jolla edistetään sellaisten nuorten osallistumista, joiden on erittäin vaikeaa osallistua yhteisön toimiin.
      4.4.   Innovaatioiden ja laadun edistämishankkeet
      Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön, toteuttaa ja edistää innovatiivisia toimintamalleja nuorisoalalla. Innovatiiviset näkökohdat voivat koskea sisältöä ja tavoitteita ja liittyä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyökehyksen kehittämiseen, eritaustaisten kumppaneiden osallistumiseen tai tiedonlevitykseen.
      4.5.   Nuorille sekä nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuville henkilöille suunnatut tiedotustoimet
      Tällä toimenpiteellä tuetaan nuorille suunnattua tiedotusta ja viestintää parantamalla heidän mahdollisuuksiaan käyttää tarvittavia tiedotus- ja viestintäpalveluja. Tavoitteena on vahvistaa heidän osallistumistaan yhteiskunnalliseen toimintaan ja heidän kehittymistään aktiivisiksi ja vastuullisiksi kansalaisiksi. Tämän vuoksi tukea annetaan Euroopan ja kansallisella tasolla toteutettavaan toimintaan, joka parantaa nuorten mahdollisuuksia käyttää tiedotus- ja viestintäpalveluja, lisää laadukkaan tiedon tarjontaa ja edistää nuorten osallistumista tiedon muokkaamiseen ja levitykseen.
      Toimenpiteellä edistetään esimerkiksi eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten portaalien kehittämistä ja erityisesti nuorille suunnattua tiedottamista kaikkien tietokanavien, etenkin nuorten laajasti suosimien viestimien, kautta. Tällä toimella voidaan myös tukea toimenpiteitä, joilla kannustetaan nuorten osallistumista helposti ymmärrettävien, käyttäjänläheisten ja nuorten tarpeisiin mukautettujen tietotuotteiden ja ohjeiden muokkaamiseen ja levittämiseen, jotta tieto olisi laadukkaampaa ja helpommin kaikkien nuorten saatavilla. Kaikissa julkaisuissa on kunnioitettava yhdenvertaisuutta ja moninaisuutta.
      4.6.   Kumppanuudet
      Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta alueellisten tai paikallisten toimijoiden kanssa toteutettavalle kumppanuudelle. Tarkoituksena on pitkällä aikavälillä kehittää hankkeita, joihin voidaan yhdistää ohjelman eri toimenpiteitä. Rahoitus koskee hankkeita ja koordinointitoimia.
      4.7.   Ohjelman rakenteiden tukeminen
      Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille rakenteille kuten kansallisille toimistoille. Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta myös muille vastaaville tahoille kuten kansallisille koordinaattoreille, resurssikeskuksille, EURODESK-verkolle, nuorisoalan Euro–Välimeri-foorumille ja Euroopan nuorten vapaaehtoisten järjestöille, jotka toimivat täytäntöönpanoeliminä kansallisella tasolla asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti.
      4.8.   Ohjelman merkityksen lisääminen
      Komissio voi järjestää seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai kokouksia, joilla edistetään ohjelman toteuttamista. Se voi myös toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa sekä ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. Näitä toimia voidaan rahoittaa avustuksilla, ne voidaan ostaa hankintamenettelyä noudattaen, tai ne voivat olla suoraan komission järjestämiä ja rahoittamia.
      Toimi 5 — Tuki eurooppalaiselle nuorisoalan yhteistyölle
      Tällä toimella pyritään edistämään eurooppalaista yhteistyötä nuorisoalalla.
      5.1.   Nuorten ja nuorisopolitiikasta vastaavien väliset tapaamiset
      Tällä toimenpiteellä tuetaan nuorten, nuorisotyöhön ja nuorisojärjestöihin aktiivisesti osallistuvien henkilöiden sekä nuorisopolitiikasta vastaavien välistä yhteistyötä, seminaareja ja jäsenneltyä vuoropuhelua. Toiminnan tavoitteena on erityisesti edistää yhteistyötä, ideoiden ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltion johdolla järjestettyjä konferensseja. Lisäksi pyritään edistämään muita toimenpiteitä, joissa hyödynnetään yhteisön nuorisoalan hankkeiden ja muun toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä.
      Tämä toimenpide kattaa Euroopan nuorisoviikon, johon voi kuulua tiedotustilaisuuksia jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla EU:n toimielinten työstä, vuoropuhelua EU:n päätöksentekijöiden ja nuorten välillä sekä tunnustuksen antamista korkeatasoisille nuorisotoimintaohjelmasta tuetuille hankkeille.
      Tällä toimenpiteellä voidaan erityisesti tukea nuorisoalan avoimella koordinointimenetelmällä ja eurooppalaisella nuorisosopimuksella tavoiteltuja päämääriä samoin kuin nuorten kansallisten ja kansainvälisten vapaaehtoistoimintamuotojen välistä yhteistyötä.
      5.2.   Nuorisoalan parempaan ymmärtämiseen ja tuntemiseen tähtäävän toiminnan tukeminen
      Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joilla kartoitetaan avoimen koordinointimenetelmän puitteissa vahvistettuihin nuorisoalan painopistealueisiin liittyvää tietämystä, sekä hankkeita, joiden avulla pyritään täydentämään ja ajantasaistamaan tällaista tietämystä ja parantamaan sen saatavuutta.
      Lisäksi toimenpiteen tavoitteena on tukea sellaisten menetelmien kehittämistä, joiden avulla voidaan analysoida ja vertailla tutkimustuloksia ja taata niiden laadukkuus.
      Ohjelmalla voidaan tukea myös nuorisoalan eri toimijoiden verkottumista.
      5.3.   Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
      Tällä toimella voidaan tukea Euroopan unionin yhteistyötä nuorisoalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien tai sen erityiselinten kanssa.
      TIEDOTUS
      Jotta voitaisiin esitellä esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja mallihankkeista, kehitetään tietokanta, jossa on tietoa Euroopan tason nuorisotoimintaa koskevista ideoista.
      Komissio laatii oppaan, jossa selitetään ohjelman tavoitteet, säännöt ja menettelyt sekä erityisesti tuensaajan lailliset oikeudet ja velvollisuudet.
      OHJELMAN HALLINNOINTI
      Ohjelman talousarviosta jaettavat vähimmäismäärät
      Jollei tämän päätöksen 13 artiklasta muuta johdu, toimille jaettavat vähimmäismäärät ovat kyseisessä artiklassa säädettyihin rahoituspuitteisiin nähden seuraavat:
      Toimi 1: Nuorten Eurooppa 30 %
      Toimi 2: Eurooppalainen vapaaehtoistyö 23 %
      Toimi 3: Nuoret maailmassa 6 %
      Toimi 4: Nuoria koskevat tukijärjestelmät 15 %
      Toimi 5: Tuki eurooppalaiselle nuorisoalan yhteistyölle 4 %
      Ohjelman talousarviosta voidaan kattaa myös sellaiset kulut, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistelutoimiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, etenkin tutkimuksiin, kokouksiin ja tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi ohjelman talousarviosta voidaan kattaa tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita kuluja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen tukeen, jota komissio tarvitsee ohjelman hallinnoinnissa.
      VALVONTA JA TARKASTUKSET
      Tämän päätöksen 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti valituille hankkeille perustetaan satunnaisotantaan perustuva tarkastusjärjestelmä.
      Tuensaajan on säilytettävä komission saatavilla tositteet kaikista kuluista viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Tuensaajan on varmistettava, että mahdolliset yhteistyökumppaneiden tai jäsenten hallussa olevat tositteet toimitetaan komission saataville.
      Komissio voi tarkastaa joko suoraan oman henkilöstönsä tai valitsemansa pätevän ulkopuolisen toimijan välityksellä, miten avustus on käytetty. Tarkastuksia voidaan tehdä koko sopimuksen voimassaolon ajan ja viisi vuotta avustuksen loppumaksun suorittamisen jälkeen. Tarkastustulosten perusteella komissio voi tarvittaessa tehdä päätöksen varojen takaisinperinnästä.
      Komission henkilöstölle sekä sen valtuuttamille ulkopuolisille henkilöille on järjestettävä asianmukainen pääsy tuensaajan tiloihin, ja on huolehdittava siitä, että he saavat käyttöönsä kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita he tarvitsevat tarkastustensa toimittamiseksi.
      Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on samat oikeudet kuin komissiolla, kuten oikeus päästä tuensaajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin.
      Komission 10 artiklan nojalla tekemissä päätöksissä, kansallisten toimistojen ja yhteisön ulkopuolisten ohjelmaan osallistuvien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa sekä niistä johtuvissa sopimuksissa edellytetään erityisesti, että komissio tai sen valtuuttama edustaja, OLAF ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin suorittavat tarkastuksia ja varainhoidon valvontaa, tarvittaessa paikan päällä. Nämä tarkastukset voidaan ulottaa myös kansallisiin toimistoihin sekä tarvittaessa tuensaajiin.
      Komissio voi myös suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (1) mukaisesti.
      Tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien osalta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (2) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna väärinkäytöksenä on pidettävä jokaista yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu oikeussubjektin teosta tai laiminlyönnistä ja joka perusteettoman menon takia aiheuttaa tai voi aiheuttaa vahinkoa Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille.

         (1)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

         (2)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.


Avis juridique important

|

31986D0238

86/238/ETY: Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä kesäkuuta 1986, yhteisön liittymisestä kansainväliseen yleissopimukseen Atlantin tonnikalojen suojelusta sellaisena kuin se on muutettuna yleissopimuksen sopimuspuolina olevien valtioiden täysivaltaisten edustajien konferenssin päätösasiakirjaan liitetyllä Pariisissa 10 päivänä heinäkuuta 1984 allekirjoitetulla pöytäkirjalla

Virallinen lehti nro L 162 , 18/06/1986 s. 0033 - 0033 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 11 s. 0261  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 11 s. 0261

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 9 päivänä kesäkuuta 1986,yhteisön liittymisestä kansainväliseen yleissopimukseen Atlantin tonnikalojen suojelusta sellaisena kuin se on muutettuna yleissopimuksen sopimuspuolina olevien valtioiden täysivaltaisten edustajien konferenssin päätösasiakirjaan liitetyllä Pariisissa 10 päivänä heinäkuuta 1984 allekirjoitetulla pöytäkirjalla (86/238/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo että,Atlantin valtameren vesialueiden ja siihen välittömästi liittyvien vesialueiden laajasti vaeltavien lajien hoito ja suojelu edellyttää kansainvälistä sääntelyä,tätä tarkoitusta varten allekirjoitettiin 14 päivänä toukokuuta 1966 kansainvälinen yleissopimus Atlantin tonnikalojen suojelusta, joka tuli voimaan 21 päivänä maaliskuuta 1969,Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen sopimuspuolina olevat valtiot allekirjoittivat, 10 päivänä heinäkuuta 1984, täysivaltaisten edustajien konferenssin päätteeksi päätösasiakirjan, jonka liitteenä olevalla pöytäkirjalla muutetaan yleissopimusta sen mahdollistamiseksi että yhteisö voi liittyä sopimukseen,kaikkien yleissopimuksen sopimuspuolten on hyväksyttävä tai ratifioitava pöytäkirja,pöytäkirja tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun viimeinen hyväksymis- tai ratifioimiskirja on talletettu Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön johtajan huostaan, jaon tarpeen että yhteisö liittyy yleissopimukseen voidakseen olla sen sopimuspuolena pöytäkirjan tullessa voimaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan talousyhteisön liittyminen kansainväliseen yleissopimukseen Atlantin tonnikalojen suojelusta, sellaisena kuin se on muutettuna sopimusvaltioiden täysivaltaisten edustajien konferenssin päätösasiakirjan liitteenä olevalla, Pariisissa 10 päivänä heinäkuuta 1984 allekirjoitetulla pöytäkirjalla.Yleissopimuksen, päätösasiakirjan ja sen liitteenä olevan pöytäkirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa liittymiskirjan Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön johtajan huostaan yleissopimuksen 14 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti(3).Tehty Luxemburgissa 9 päivänä kesäkuuta 1986.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. M. V. van AARDENNE(1) EYVL N:o C 349, 31.12.1985, s. 1(2) EYVL N:o C 68, 24.3.1986, s. 166 (3) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee yleissopimuksen yhteisöä koskevan voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

31993D0408

93/408/ETY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 1993, Euroopan talousyhteisön ja Slovenian tasavallan välistä rahoitusyhteistyötä koskevan pöytäkirjan laatimisesta

Virallinen lehti nro L 189 , 29/07/1993 s. 0152 - 0152 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 22 s. 0224  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 22 s. 0224

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä heinäkuuta 1993,Euroopan talousyhteisön ja Slovenian tasavallan välistä rahoitusyhteistyötä koskevan pöytäkirjan laatimisesta (93/408/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),sekä katsoo, ettäolisi hyväksyttävä Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 1993 allekirjoitettu Euroopan talousyhteisön ja Slovenian tasavallan välistä rahoitusyhteistyötä koskeva pöytäkirja, japerustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen antamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 235 artikla,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Slovenian tasavallan väliseen rahoitusyhteistyöhön liittyvä pöytäkirja.Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajan tekee yhteisön puolesta pöytäkirjan 16 artiklassa määrätyn ilmoituksen.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan.Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1993.Neuvoston puolesta Puheenjohtaja W. CLAES() Lausunto annettu 25 päivänä kesäkuuta 1993.


title: 2008/780/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä syyskuuta 2008 , Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

text:
               9.10.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 268/27

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 29 päivänä syyskuuta 2008,
   Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta
   (2008/780/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhteisöllä on toimivalta toteuttaa kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia toimenpiteitä sekä tehdä sopimuksia muiden maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

               (2)

               Yhteisö on sopimuspuolena Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, joka velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren biologisten luonnonvarojen hoitamiseksi ja säilyttämiseksi.

               (3)

               Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta.

               (4)

               Yhteisö on alusta lähtien osallistunut Eteläisen Intian valtameren kalastussopimusta (SIOFA) koskeviin neuvotteluihin ja ollut aktiivisessa ja rakentavassa roolissa tässä prosessissa, jonka lopputuloksena sopimus hyväksyttiin Roomassa 7 päivänä heinäkuuta 2006 pidetyssä diplomaattikokouksessa.

               (5)

               SIOFA avattiin allekirjoituksia varten 7 päivänä heinäkuuta 2006, ja yhteisö allekirjoitti sen samana päivänä neuvoston päätöksen 2006/496/EY (1) mukaisesti.

               (6)

               Yhteisön laivasto pyytää kalavaroja sopimusalueella, ja on yhteisön edun mukaista osallistua aktiivisesti sopimuksen täytäntöönpanoon.

               (7)

               Sopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Eteläisen Intian valtameren kalastussopimus (2).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet tallettaa hyväksymisasiakirja Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön pääjohtajalle, joka toimii kalastussopimuksen tallettajana sopimuksen 25 artiklan mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. BARNIER

      (1)  EUVL L 196, 18.7.2006, s. 14.

      (2)  EUVL L 196, 18.7.2006, s. 15.