title: 2009/57/EY: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 12 päivänä joulukuuta 2008 , toimenpiteistä, joita Euroopan keskuspankin kertyneen oman pääoman arvon osuuksien maksaminen ja siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien kansallisten keskuspankkien saatavien tarkistaminen edellyttävät (EKP/2008/27)

text:
               24.1.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 21/77

      EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   tehty 12 päivänä joulukuuta 2008,
   toimenpiteistä, joita Euroopan keskuspankin kertyneen oman pääoman arvon osuuksien maksaminen ja siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien kansallisten keskuspankkien saatavien tarkistaminen edellyttävät
   (EKP/2008/27)
   (2009/57/EY)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 30 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa 12 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä EKP/2008/23 (1) tarkistetaan Euroopan keskuspankin (EKP) pääoman merkitsemisen jakoperuste (jäljempänä ’pääoman jakoperuste’) EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti ja vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 2009 kansallisille keskuspankeille uudet painoarvot pääoman jakoperusteessa (jäljempänä ’painoarvot’).

               (2)

               Painoarvoihin tehtävät tarkistukset ja niistä seuraavat muutokset kansallisten keskuspankkien osuuksissa EKP:n merkitystä pääomasta merkitsevät sitä, että on välttämätöntä tehdä tarkistuksia saataviin, joilla EKP on EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklan nojalla hyvittänyt euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja (jäljempänä ’rahaliittoon osallistuvat kansalliset keskuspankit’) ja jotka vastaavat rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien EKP:lle siirtämiä valuuttavarantosaamisia (jäljempänä ’saatavat’ tai ’saamiset’).

               (3)

               Niiden rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien, joiden prosenttiosuudet tarkistetusta pääoman jakoperusteesta suurenevat tarkistuksen vuoksi, olisi siten suoritettava korvaava siirto EKP:lle, ja EKP:n olisi suoritettava korvaava siirto niille rahaliittoon osallistuville kansallisille keskuspankeille, joiden prosenttiosuudet tarkistetusta pääoman jakoperusteesta pienenevät.

               (4)

               EKPJ:n perussäännön taustalla olevien oikeudenmukaisuutta, yhdenvertaista kohtelua ja luottamuksensuojaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti niiden rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien, joiden suhteellinen osuus EKP:n kertyneen oman pääoman arvosta suurenee edellä mainittujen tarkistusten vuoksi, pitäisi myös tehdä korvaava siirto niille rahaliittoon osallistuville kansallisille keskuspankeille, joiden suhteelliset osuudet pienenevät.

               (5)

               Laskettaessa sitä, miten kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin osuutta EKP:n kertyneen oman pääoman arvosta on tarkistettava, kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin painoarvo 31 päivään joulukuuta 2008 saakka ja toisaalta 1 päivästä tammikuuta 2009 lähtien olisi ilmaistava prosenttiosuutena EKP:n kokonaispääomasta, sellaisena kuin kaikki rahaliittoon osallistuvat kansalliset keskuspankit ovat merkinneet sen.

               (6)

               Tästä syystä on tehtävä uusi EKP:n päätös, jolla kumotaan toimenpiteistä, joita Euroopan keskuspankin kertyneen oman pääoman arvon osuuksien maksaminen sekä siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien kansallisten keskuspankkien saatavien tarkistaminen edellyttävät, 15 päivänä joulukuuta 2006 tehty päätös EKP/2006/24 (2).

               (7)

               Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 20098 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/608/EY (3) 1 artiklan nojalla Slovakiaa koskeva vuoden 2003 liittymisasiakirjan (4) 4 artiklassa tarkoitettu poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2009,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               ’kertyneen oman pääoman arvolla’ EKP:n vararahastojen, arvonmuutostilien sekä vararahastoja vastaavien varausten kokonaismäärää, sellaisena kuin EKP sen laskee 31 päivänä joulukuuta 2008. EKP:n vararahastot ja vararahastoja vastaavat varaukset sisältävät, tämän rajoittamatta kertyneen oman pääoman arvon käsitteen yleistä soveltamista, yleisrahaston sekä valuuttakursseista, korosta ja kullan hinnasta johtuvien riskien varalta tehdyn varauksen;

               b)

               ’siirtopäivällä’ toista pankkipäivää sen jälkeen, kun EKP:n neuvosto on hyväksynyt EKP:n tilinpäätöksen tilikaudelta 2008.

         2 artikla
   Maksut EKP:n vararahastoihin ja varauksiin
   1.   Mikäli rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin osuus kertyneen oman pääoman arvosta suurenee, koska sen painoarvo suurenee 1 päivästä tammikuuta 2009, kyseinen kansallinen keskuspankki siirtää EKP:lle siirtopäivänä 3 kohdan mukaisesti määritetyn määrän.
   2.   Mikäli rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin osuus kertyneen oman pääoman arvosta pienenee, koska sen painoarvo pienenee 1 päivästä tammikuuta 2009, kyseinen kansallinen keskuspankki vastaanottaa EKP:ltä siirtopäivänä 3 kohdan mukaisesti määritetyn määrän.
   3.   EKP laskee ja vahvistaa viimeistään päivänä, jona EKP:n neuvosto hyväksyy EKP:n tilinpäätöksen tilikaudelta 2008, kullekin rahaliittoon osallistuvalle kansalliselle keskuspankille joko määrän, joka kyseisen kansallisen keskuspankin on siirrettävä EKP:lle, mikäli 1 kohtaa sovelletaan, tai määrän, jonka kyseinen kansallinen keskuspankki vastaanottaa EKP:ltä, mikäli 2 kohtaa sovelletaan. Kukin siirrettävä tai vastaanotettava määrä lasketaan pyöristämistä koskevia sääntöjä noudattaen siten, että kertyneen oman pääoman arvo kerrotaan kullakin rahaliittoon osallistuvalla kansallisella keskuspankilla 31 päivänä joulukuuta 2008 olevan ja 1 päivänä tammikuuta 2009 olevan painoarvon absoluuttisella erotuksella ja tulos jaetaan 100:lla.
   4.   Kukin 3 kohdassa kuvattu määrä erääntyy maksettavaksi euromääräisenä 1 päivänä tammikuuta 2009 mutta siirretään tosiasiallisesti siirtopäivänä.
   5.   Siirtopäivänä rahaliittoon osallistuva kansallinen keskuspankki tai EKP, joiden on suoritettava siirto 1 tai 2 kohdan nojalla, siirtää myös erikseen koron, joka kertyy 1 päivästä tammikuuta 2009 siirtopäivään saakka kullekin kyseisen rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin ja EKP:n maksettavana olevalle määrälle. Tämän koron siirtäjät ja vastaanottajat ovat samat kuin niiden määrien siirtäjät ja vastaanottajat, joille korko kertyy.
   6.   Mikäli kertyneen oman pääoman arvo on nollaa pienempi, määrät, joita on siirrettävä tai vastaanotettava 3 ja 5 kohdan perusteella, suoritetaan päinvastaiseen suuntaan kuin 3 ja 5 kohdassa on määritetty.
   3 artikla
   Siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien saatavien tarkistaminen
   1.   Kun otetaan huomioon, että Národná banka Slovenskan suorittamasta Euroopan keskuspankin pääoman maksamisesta ja valuuttavarantosaamisten siirrosta sekä sen osuuksista Euroopan keskuspankin vararahastoihin ja varauksiin 31 päivänä joulukuuta 2008 tehtävässä päätöksessä EKP/2008/33 (5) säädetään siirrettyjä valuuttavarantoja vastaavien saatavien tarkistamisesta Národná banka Slovenskan osalta, tämän artiklan säännökset koskevat niiden saatavien tarkistamista, jotka vastaavat muiden rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien siirtämiä valuuttavarantosaamisia.
   2.   Rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien saatavat tarkistetaan 1 päivänä tammikuuta 2009 niihin sovellettavien tarkistettujen painoarvojen mukaisesti. Rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien saatavien arvo 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen esitetään tämän päätöksen liitteessä olevan taulukon kolmannessa sarakkeessa.
   3.   Tämän säännöksen nojalla ja ilman, että edellytettäisiin mitään muuta muodollisuutta tai toimea, jokaisen rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin katsotaan joko siirtäneen tai vastaanottaneen 1 päivänä tammikuuta 2009 tämän päätöksen liitteessä olevan taulukon neljännessä sarakkeessa sen nimen perässä esitetyn (euromääräisen) saatavan absoluuttisen arvon, jolloin ”–” tarkoittaa saatavaa, jonka kansallinen keskuspankki siirtää EKP:lle ja ”+” saatavaa, jonka EKP siirtää kansalliselle keskuspankille.
   4.   Jokainen rahaliittoon osallistuva kansallinen keskuspankki joko siirtää tai vastaanottaa ensimmäisenä tammikuun 1 päivän 2009 jälkeisenä Euroopan laajuisen automatisoidun reaaliaikaisen bruttomaksujärjestelmän (TARGET2) aukiolopäivänä (euromääräisen) absoluuttisen arvon, joka on esitetty tämän päätöksen liitteessä olevan taulukon neljännessä sarakkeessa kyseisen keskuspankin nimen perässä, jolloin ”+” tarkoittaa määrää, jonka kansallinen keskuspankki siirtää EKP:lle, ja ”–” määrää, jonka EKP siirtää kansalliselle keskuspankille.
   5.   EKP ja rahaliittoon osallistuvat kansalliset keskuspankit, joiden on 4 kohdan nojalla suoritettava siirtoja, siirtävät ensimmäisenä tammikuun 1 päivän 2009 jälkeisenä TARGET2-järjestelmän aukiolopäivänä erikseen myös koron, joka kertyy 1 päivästä tammikuuta 2009 siirtopäivään saakka niille määrille, jotka EKP:n ja kyseisten kansallisten keskuspankkien on siirrettävä. Tämän koron siirtäjät ja vastaanottajat ovat samat kuin niiden määrien siirtäjät ja vastaanottajat, joille korko kertyy.
   4 artikla
   Yleiset määräykset
   1.   Edellä 2 artiklan 5 kohdan ja 3 artiklan 5 kohdan nojalla kertyvä korko lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä todelliset päivät/360 -laskentamenetelmää ja korkoa, joka on sama kuin eurojärjestelmän viimeisimmässä perusrahoitusoperaatiossa käyttämä marginaalikorko.
   2.   Kaikki 2 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan sekä 3 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaiset siirrot tehdään erikseen TARGET2-järjestelmän välityksellä.
   3.   EKP ja kansalliset keskuspankit, joilla on velvollisuus suorittaa 2 artiklassa tarkoitettu siirto, antavat aikanaan tarvittavat ohjeet siirron suorittamiseksi asianmukaisesti ja ajoissa.
   5 artikla
   Loppumääräykset
   1.   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
   2.   Päätös EKP/2006/24 kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2009.
   3.   Päätökseen EKP/2006/24 tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 12 päivänä joulukuuta 2008.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Katso virallisen lehden sivu 66.

      (2)  EUVL L 24, 31.1.2007, s. 9.

      (3)  EUVL L 195, 24.7.2008, s. 24.

      (4)  Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 83.

      LIITE
      EKP:LLE SIIRRETTYJÄ VALUUTTAVARANTOJA VASTAAVAT SAATAVAT

                  Rahaliittoon osallistuva kansallinen keskuspankki

                  EKP:lle siirrettyjä valuuttavarantoja vastaava saatava 31 päivänä joulukuuta 2008
                  (euroa)

                  EKP:lle siirrettyjä valuuttavarantoja vastaava saatava 1 päivästä tammikuuta 2009
                  (euroa)

                  Siirrettävä määrä
                  (euroa)

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  1 423 341 995,63

                  1 397 303 846,77

                  –26 038 148,86

                  Deutsche Bundesbank

                  11 821 492 401,85

                  10 909 120 274,33

                  – 912 372 127,52

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  511 833 965,97

                  639 835 662,35

                  + 128 001 696,38

                  Bank of Greece

                  1 046 595 328,50

                  1 131 910 590,58

                  +85 315 262,08

                  Banco de España

                  4 349 177 350,90

                  4 783 645 755,10

                  + 434 468 404,20

                  Banque de France

                  8 288 138 644,21

                  8 192 338 994,75

                  –95 799 649,46

                  Banca d’Italia

                  7 217 924 640,86

                  7 198 856 881,40

                  –19 067 759,46

                  Central Bank of Cyprus

                  71 950 548,51

                  78 863 331,39

                  +6 912 782,88

                  Banque centrale du Luxembourg

                  90 730 275,34

                  100 638 597,47

                  +9 908 322,13

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                  35 831 257,94

                  36 407 323,18

                  + 576 065,24

                  De Nederlandsche Bank

                  2 243 025 225,99

                  2 297 463 391,20

                  +54 438 165,21

                  Oesterreichische Nationalbank

                  1 161 289 917,84

                  1 118 545 877,01

                  –42 744 040,83

                  Banco de Portugal

                  987 203 002,23

                  1 008 344 596,55

                  +21 141 594,32

                  Banka Slovenije

                  183 995 237,74

                  189 410 251,00

                  +5 415 013,26

                  Národná banka Slovenska

                  0

                  399 443 637,59 (1)

                  + 399 443 637,59

                  Suomen Pankki

                  717 086 011,07

                  722 328 204,76

                  +5 242 193,69

                  Yhteensä (2)

                  40 149 615 804,58

                  40 204 457 215,43

                  54 841 410,85

         (1)  Siirretään päätöksessä EKP/2008/33 määritettyinä päivinä.

         (2)  Pyöristämisen vuoksi on mahdollista, että yhteenlasketut määrät eivät vastaa kaikkien esitettyjen lukujen summaa.


title: Neuvoston päätös, tehty  21 päivänä marraskuuta 2005 , Euroopan unionin ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä

text:
               6.7.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 184/34

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä marraskuuta 2005,
   Euroopan unionin ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä
   (2006/467/YUTP)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 ja 38 artiklan,
   ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto päätti 27 ja 28 päivänä marraskuuta 2003 pidetyssä istunnossaan valtuuttaa puheenjohtajavaltion aloittamaan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 ja 38 artiklan mukaisesti neuvottelut tiettyjen kolmansien valtioiden kanssa, jotta Euroopan unioni voisi tehdä niistä kunkin kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä.

               (2)

               Saatuaan neuvotteluvaltuudet puheenjohtajavaltio neuvotteli korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana Islannin tasavallan kanssa sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä.

               (3)

               Tämä sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Islannin tasavallan välinen sopimus turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.
   3 artikla
   Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se tehdään.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä marraskuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. STRAW

    ---documentbreak---

               6.7.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 184/35

         KÄÄNNÖS
   Islannin tasavallan ja Euroopan unionin välinen
   SOPIMUS
   turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä
   ISLANNIN TASAVALTA
   ja
   EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’, jota edustaa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja,
   jäljempänä ’osapuolet’, jotka
   OTTAVAT HUOMIOON, että Islannin tasavallan ja EU:n yhteisenä tavoitteena on parantaa kaikin tavoin turvallisuuttaan ja huolehtia kansalaistensa korkeatasoisesta suojasta turvallisuuteen perustuvalla alueella,
   OTTAVAT HUOMIOON, että Islannin tasavalta ja EU ovat yhtä mieltä siitä, että niiden välistä neuvonpitoa ja yhteistyötä kehitetään yhteistä etua koskevissa turvallisuuskysymyksissä,
   OTTAVAT HUOMIOON, että tämän vuoksi on olemassa jatkuva tarve vaihtaa turvaluokiteltuja tietoja Islannin tasavallan ja EU:n välillä,
   TUNNUSTAVAT, että täysipainoinen ja tehokas neuvonpito ja yhteistyö voivat edellyttää Islannin tasavallan ja EU:n turvaluokiteltujen tietojen ja aineiston saamista käyttöön sekä turvaluokiteltujen tietojen ja niihin liittyvän aineiston vaihtoa Islannin tasavallan ja EU:n kesken,
   OVAT TIETOISIA siitä, että tämä turvaluokiteltujen tietojen ja niihin liittyvän aineiston käyttöön saaminen ja vaihto edellyttävät asianmukaisia turvatoimia,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kummankin osapuolen turvallisuuden kaikinpuolista parantamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tätä sopimusta sovelletaan missä tahansa muodossa oleviin turvaluokiteltuihin tietoihin ja aineistoon, joita osapuolet toimittavat toisilleen tai vaihtavat keskenään.
   2 artikla
   Tässä sopimuksessa turvaluokitelluilla tiedoilla tarkoitetaan tietoja (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineistoa, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja joille on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus, jäljempänä ’turvaluokitellut tiedot’.
   3 artikla
   Tässä sopimuksessa ’EU’ tarkoittaa Euroopan unionin neuvostoa, jäljempänä ’neuvosto’, sen korkeana edustajana toimivaa pääsihteeriä ja neuvoston pääsihteeristöä sekä Euroopan yhteisöjen komissiota, jäljempänä ’Euroopan komissio’.
   4 artikla
   Kukin osapuoli:

               a)

               suojaa ja turvaa toisen osapuolen toimittamat tai vaihtamat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat turvaluokitellut tiedot;

               b)

               varmistaa, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat toimitetut tai vaihdetut turvaluokitellut tiedot säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka tiedot luovuttanut osapuoli on niille antanut. Vastaanottava osapuoli suojaa ja turvaa turvaluokitellut tiedot 11 ja 12 artiklan mukaisesti luotavissa turvallisuusjärjestelyissä kuvatulla tavalla omien turvallisuussääntöjensä niiden määräysten mukaisesti, jotka koskevat tietoja tai aineistoa, joilla on vastaava turvaluokitus;

               c)

               käyttää tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, jotka niiden luovuttaja on määritellyt ja joita varten tiedot on toimitettu tai vaihdettu;

               d)

               ei ilman tietojen luovuttajan etukäteissuostumusta ilmaise tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia turvaluokiteltuja tietoja kolmansille osapuolille tai sellaiselle EU:n toimielimelle tai taholle, jota ei ole mainittu 3 artiklassa.

         5 artikla
   1.   Osapuoli, ’luovuttava osapuoli’, voi ilmaista tai luovuttaa turvaluokiteltuja tietoja toiselle osapuolelle, ’vastaanottava osapuoli’, ”toimittaja valvoo” -periaatteen (originator control) mukaisesti.
   2.   Vastaanottava osapuoli tekee luovuttavan osapuolen suostumuksella päätöksen turvaluokiteltujen tietojen ilmaisemisesta tai luovuttamisesta muille kuin tämän sopimuksen osapuolille luovuttavan osapuolen turvallisuussäännöissä mainitun ”toimittaja valvoo” -periaatteen (originator control) mukaisesti.
   3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovellettaessa yleinen luovuttaminen on mahdollista ainoastaan, jos osapuolet ovat sopineet menettelyistä tiettyjen tietojen osalta, jotka ovat olennaisia niiden operatiivisten vaatimusten kannalta.
   6 artikla
   Kukin osapuoli ja niiden 3 artiklassa mainitut tahot perustavat turvaorganisaation ja laativat turvaohjelmia, jotka perustuvat sellaisiin perusperiaatteisiin ja turvallisuutta koskeviin vähimmäisvaatimuksiin, joita noudatetaan 11 ja 12 artiklan mukaisesti luotavissa osapuolten turvallisuusjärjestelyissä, jotta varmistetaan, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin turvaluokiteltuihin tietoihin sovelletaan saman tasoista suojaa.
   7 artikla
   1.   Osapuolet varmistavat, että kaikkien henkilöiden, joiden on virallisten tehtäviensä hoitamiseksi saatava käyttöönsä tämän sopimuksen mukaisesti toimitettuja tai vaihdettuja turvaluokiteltuja tietoja tai joilla voi tehtävänsä tai asemansa perusteella olla oikeus saada kyseisiä tietoja käyttöönsä, luotettavuus selvitetään asianmukaisella tavalla ennen kuin tiedot annetaan heidän käyttöönsä.
   2.   Luotettavuusselvitystä koskevien menettelyjen on oltava sellaiset, että niillä voidaan selvittää, voidaanko tietylle henkilölle antaa oikeus saada turvaluokiteltuja tietoja käyttöönsä, hänen uskollisuutensa, rehellisyytensä ja luotettavuutensa huomioon ottaen.
   8 artikla
   Osapuolet antavat toisilleen apua tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien turvaluokiteltujen tietojen suojauksessa sekä yhteisiä turvallisuusetuja koskevissa asioissa. Turvallisuusjärjestelyjen tehokkuuden arvioimiseksi tämän sopimuksen 11 artiklassa mainitut viranomaiset kuulevat toisiaan vastavuoroisesti turvallisuutta ja turvatarkastuksia koskevissa kysymyksissä 11 ja 12 artiklassa määriteltyjen vastuualueidensa puitteissa.
   9 artikla
   1.   Tätä sopimusta sovellettaessa

               a)

               EU:n osalta
               kaikki kirjeenvaihto osoitetaan neuvostolle seuraavaan osoitteeseen:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     ;
               neuvoston ylikirjaaja (Chief Registry Officer) toimittaa kaiken kirjeenvaihdon edelleen jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle, jollei 2 kohdasta muuta johdu.

               b)

               Islannin tasavallan osalta
               kaikki kirjeenvaihto osoitetaan Islannin tasavallan ulkoasiainministeriön poliittisen osaston päällikölle ja toimitetaan tarvittaessa Islannin edustustoon Euroopan unionissa seuraavaan osoitteeseen:

                           Mission of Iceland to the European Union

                           Registry Officer

                           Rond Point Schuman 11

                           B-1040 Brussels

         2.   Poikkeuksellisesti voidaan toisen osapuolen kirjeenvaihto, joka vain tietyillä kyseisen osapuolen toimivaltaisilla virkamiehillä, elimillä tai yksiköillä on oikeus saada käyttöönsä, operatiivisista syistä osoittaa tietyille toisen osapuolen toimivaltaisille virkamiehille, elimille tai yksiköille, jotka on erikseen nimetty vastaanottajiksi, ja antaa se vain näiden yksinomaiseen käyttöön, ottaen huomioon näiden toimivaltuudet ja ”tarve tietää” -periaate. EU:n osalta tällainen kirjeenvaihto toimitetaan neuvoston ylikirjaajan toimiston välityksellä.
   10 artikla
   Islannin tasavallan ulkoasiainministeriön valtiosihteeri sekä neuvoston ja Euroopan komission pääsihteerit valvovat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa.
   11 artikla
   Tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi:

               1)

               Islannin tasavallan ulkoasiainministeriö vastaa Islannin tasavallan hallituksen nimissä ja alaisuudessa turvallisuusjärjestelyjen kehittämisestä tämän sopimuksen nojalla Islannin tasavallalle toimitettujen turvaluokiteltujen tietojen suojelemiseksi ja turvaamiseksi.

               2)

               Neuvoston pääsihteeristön turvallisuusyksikkö (jäljempänä ’turvallisuusyksikkö’) vastaa neuvoston pääsihteerin johdolla ja puolesta sekä neuvoston nimissä ja alaisuudessa turvallisuusjärjestelyjen kehittämisestä tämän sopimuksen nojalla EU:lle toimitettujen turvaluokiteltujen tietojen suojelemiseksi ja turvaamiseksi.

               3)

               Euroopan komission turvallisuustoimisto, joka toimii Euroopan komission nimissä ja alaisuudessa, vastaa turvallisuusjärjestelyjen kehittämisestä tämän sopimuksen nojalla toimitettujen tai vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojelemiseksi Euroopan komissiossa ja sen tiloissa.

         12 artikla
   Edellä olevan 11 artiklan mukaisesti ja yhteisymmärryksessä kyseisten kolmen vastuussa olevan turvallisuusviranomaisen kanssa luotavissa turvallisuusjärjestelyissä vahvistetaan tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien turvaluokiteltujen tietojen vastavuoroista suojelua koskevat normit. EU:n osalta nämä normit hyväksyy neuvoston turvakomitea.
   13 artikla
   Edellä 11 artiklassa mainitut vastuussa olevat turvallisuusviranomaiset ottavat käyttöön menettelyt, joita noudatetaan, jos käy ilmi, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia turvaluokiteltuja tietoja on todistettavasti vaarannettu tai että on syytä epäillä näin tapahtuneen.
   14 artikla
   Ennen tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista on 11 artiklassa määriteltyjen vastuullisten turvallisuusviranomaisten oltava yhtä mieltä siitä, että vastaanottava osapuoli kykenee suojelemaan ja turvaamaan saamansa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tiedot tavalla, joka on 11 ja 12 artiklan mukaisesti luotavien järjestelyjen mukainen.
   15 artikla
   Tämä sopimus ei estä osapuolia tekemästä muita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista tai vaihtoa koskevia sopimuksia, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa tämän sopimuksen määräysten kanssa.
   16 artikla
   Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat mahdolliset erimielisyydet EU:n ja Islannin tasavallan välillä käsitellään osapuolten välisissä neuvotteluissa.
   17 artikla
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa sopimuspuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta voidaan jommankumman osapuolen pyynnöstä tarkastella uudelleen mahdollisten muutosten harkitsemiseksi.
   3.   Tämän sopimuksen muutokset on tehtävä kirjallisesti osapuolten yhteisellä sopimuksella. Sopimus tulee voimaan sen jälkeen, kun osapuolet ovat toimittaneet toisilleen 1 kohdassa määrätyt ilmoitukset.
   18 artikla
   Osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle osapuolelle. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun toinen osapuoli on ottanut ilmoituksen vastaan, mutta se ei vaikuta niihin velvoitteisiin, joihin osapuolet jo ovat tämän sopimuksen määräysten mukaisesti sitoutuneet. Erityisesti kaikki turvaluokitellut tiedot, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

      TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenatoista päivänä kesäkuuta kaksituhattakuusi kahtena kappaleena, molemmat englannin kielellä.

            Islannin tasavallan puolesta

            Euroopan unionin puolesta


title: 2007/829/EY: Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä joulukuuta 2007 , neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä sekä päätöksen 2003/479/EY kumoamisesta

text:
               13.12.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/10

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä joulukuuta 2007,
   neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä sekä päätöksen 2003/479/EY kumoamisesta
   (2007/829/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston pääsihteeristön, jäljempänä ’pääsihteeristö’, olisi voitava hyödyntää pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä ’kansalliset asiantuntijat’ , ja pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten sotilashenkilöiden, jäljempänä ’kansalliset sotilashenkilöt’, korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla.

               (2)

               Tämän päätöksen tarkoituksena on edistää eurooppalaisia politiikkoja koskevan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa siirtämällä pääsihteeristön palvelukseen tilapäisesti jäsenvaltioiden julkishallintojen tai kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoita.

               (3)

               Kansallisten asiantuntijoiden olisi tultava jäsenvaltioiden julkishallinnoista tai kansainvälisistä järjestöistä.

               (4)

               Tässä päätöksessä vahvistettujen, kansallisia asiantuntijoita ja sotilashenkilöitä koskevien oikeuksien ja velvollisuuksien pitäisi taata, että he toimivat tehtäviään suorittaessaan ainoastaan pääsihteeristön edun mukaisesti.

               (5)

               Koska kansallisten asiantuntijoiden ja sotilashenkilöiden tehtävä on määräaikainen ja heidän asemansa poikkeuksellinen, heidän ei pitäisi suorittaa tehtäviä, jotka kuuluvat pääsihteeristölle sen julkisoikeudellisen erityisaseman perusteella, lukuun ottamatta tässä päätöksessä tarkoitettuja poikkeuksia.

               (6)

               Tässä päätöksessä olisi vahvistettava kaikki kansallisia asiantuntijoita ja sotilashenkilöitä koskevat työsuhteen ehdot ja sitä olisi sovellettava riippumatta siitä, mistä kulujen kattamiseksi tarvittavat määrärahat ovat peräisin.

               (7)

               Pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten siirrettävien sotilashenkilöiden osalta olisi vahvistettava erityissäännöksiä.

               (8)

               Koska näillä säännöillä korvataan ne, jotka on vahvistettu neuvoston päätöksellä 2003/479/EY (1), mainittu päätös olisi kumottava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen soveltamista edelleen kaikkiin niihin määräaikaisiin palvelussuhteisiin, jotka ovat meneillään tämän päätöksen tullessa voimaan,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   I   LUKU
   YLEISET SÄÄNNÖKSET
   1 artikla
   Soveltamisala
   1.   Näitä sääntöjä sovelletaan kansallisiin asiantuntijoihin, jotka jäsenvaltioiden julkishallinnot ovat määräaikaisesti siirtäneet pääsihteeristön yksiköiden palvelukseen. Niitä sovelletaan myös kansainvälisten järjestöjen määräaikaisesti siirtämiin asiantuntijoihin.
   2.   Henkilöt, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, pysyvät työnantajansa palveluksessa koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan, ja tämä työnantaja maksaa edelleen heidän palkkansa.
   3.   Pääsihteeristö päättää tarpeen mukaan ja talousarvion asettamissa puitteissa kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamisesta. Varapääsihteeri vahvistaa tätä palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
   4.   Kansallisen asiantuntijan on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, jollei varapääsihteeri myönnä tästä poikkeusta. Tällaista poikkeusta ei voida myöntää yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) eikä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (ETPP) alalla. Kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottaminen toteutetaan jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti. Jäsenvaltiot ja pääsihteeristö toimivat yhteistyössä varmistaakseen mahdollisuuksien mukaan miesten ja naisten välisen tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattamisen.
   5.   Määräaikaisesta palvelukseen siirrosta sovitaan kirjeenvaihdolla, jonka osapuolina ovat toisaalta pääsihteeristön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja ja toisaalta asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto tai kansainvälinen järjestö. Asemapaikan sijainti on mainittava kirjeenvaihdossa. Kirjeenvaihtoon liitetään pääsihteeristön palvelukseen siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat säännöt.
   2 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto
   1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron on oltava kestoltaan vähintään kuusi kuukautta ja enintään kaksi vuotta. Palvelukseen siirtoa voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään neljä vuotta.
   2.   Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen kansallisen asiantuntijan määräaikaisen palvelukseen siirron kesto voi olla alle kuusi kuukautta, jos kyseessä on osallistuminen sotilas- tai siviilioperaatioiden valmisteluun tai niiden alkututkimukseen.
   3.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aiottu kesto on vahvistettava sen alkaessa 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla kirjeenvaihdolla. Samaa menettelyä sovelletaan määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennettäessä.
   4.   Jos kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti pääsihteeristön palveluksessa, hänet voidaan siirtää uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tällaisten henkilöiden pääsihteeristön yksiköissä tapahtuvan työskentelyn enimmäisaikoja koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti, ja aina seuraavin ehdoin:

               a)

               kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevat ehdot;

               b)

               uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään kuusi vuotta; jos kansallisen asiantuntijan kanssa on ensimmäisen määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä tehty erillinen jatkosopimus, tämä kuuden vuoden jakso lasketaan alkavaksi viimeksi mainitun sopimuksen päättymisestä. Tämä säännös ei estä pääsihteeristöä hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen siirtoa, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen siirto on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen siirron kesto ei voi ylittää aikaa, joka on neljän vuoden jaksosta jäänyt aiemmin käyttämättä;

               c)

               edellä b alakohdassa tarkoitettu jakso on vain kolme vuotta, jos ensimmäinen määräaikainen palvelukseen siirto on kestoltaan lyhyempi kuin kuusi kuukautta.

         3 artikla
   Asemapaikka
   Kansallisten asiantuntijoiden asemapaikka on Brysselissä jossakin pääsihteeristön yhteystoimistossa tai missä tahansa muussa paikassa, jossa Euroopan unioni toimii neuvoston tekemän päätöksen nojalla. Asemapaikkaa voidaan muuttaa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana uudella 1 artiklan 5 kohdan mukaisella kirjeenvaihdolla, jos alkuperäisessä kirjeenvaihdossa ei ollut sovittu mahdollisuudesta muuttaa asemapaikkaa. Hallinnolle, josta kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen, ilmoitetaan mahdollisista asemapaikan muutoksista.
   4 artikla
   Tehtävät
   1.   Kansallinen asiantuntija avustaa pääsihteeristön virkamiehiä tai väliaikaisia toimihenkilöitä ja suorittaa hänelle osoitetut tehtävät.
   Kansallisen asiantuntijan tehtävät määritellään pääsihteeristön ja sen hallinnon, josta hänet siirretään määräaikaiseen palvelukseen, välisellä sopimuksella pääsihteeristön edun mukaisesti ja hakijan ammattitaito huomioon ottaen.
   2.   Kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin ja kokouksiin vain, jos

               a)

               hän matkustaa yhdessä pääsihteeristön virkamiehen tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; tai

               b)

               jos hän matkustaa yksin, hän toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi.

         Kansallinen asiantuntija ei voi tehdä pääsihteeristön puolesta sitoumusta kolmanteen osapuoleen nähden, ellei hänelle ole annettu asianomaisen yksikön pääjohtajan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin nimissä tähän antamaa erityisvaltuutusta.
   3.   Pääsihteeristö on yksin vastuussa kansallisen asiantuntijan suorittamien tehtävien hyväksymisestä.
   4.   Asianomaisten pääsihteeristön yksiköiden, kansallisen asiantuntijan työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on tehtävä kaikkensa, jotta tehtäviin, joita kansallinen asiantuntija suorittaa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana, ei liity eturistiriitoja ja ettei tällaisia eturistiriitoja synny. Tätä varten pääsihteeristö ilmoittaa hyvissä ajoin kansalliselle asiantuntijalle ja hänen työnantajalleen kansallisen asiantuntijan aiotuista tehtävistä ja pyytää kansallista asiantuntijaa ja työnantajaa vahvistamaan kirjallisesti, että heillä ei ole tiedossaan mitään syitä, joiden vuoksi kansallinen asiantuntija ei voisi ottaa näitä tehtäviä hoitaakseen. Kansallista asiantuntijaa on erityisesti kehotettava ilmoittamaan kaikista eturistiriidoista, joita voi syntyä hänen perhetilanteensa (erityisesti hänen lähiomaistensa ammattitoiminnan taikka hänen tai lähiomaisten merkittävien taloudellisten kytkösten) ja niiden tehtävien välillä, joita hänen on tarkoitus hoitaa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana.
   Työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on sitouduttava ilmoittamaan pääsihteeristölle sellaisista määräaikaisen palvelukseen siirron aikana tapahtuvista muutoksista, jotka voivat aiheuttaa tai synnyttää eturistiriidan.
   5.   Kansallisesta asiantuntijasta on pyydettävä luotettavuusselvitys ennen määräaikaiseen palvelukseen siirtoa, jos pääsihteeristö katsoo, että kansalliselle asiantuntijalle osoitettujen tehtävien luonne edellyttää erityisiä turvallisuuteen liittyviä varotoimia.
   6.   Jos 2, 3, 4 ja 7 kohdan säännöksiä noudateta, pääsihteeristöllä on oikeus päättää kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen siirto 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.
   7.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta ja 2 kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen varapääsihteeri voi sen yksikön pääjohtajan ehdotuksesta, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, osoittaa kansalliselle asiantuntijalle erityistehtäviä ja valtuuttaa hänet toteuttamaan yhden tai useamman erityistehtävän varmistettuaan, että mitään eturistiriitoja ei ole.
   5 artikla
   Oikeudet ja velvollisuudet
   1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aikana kansallista asiantuntijaa koskee seuraava:

               a)

               kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan neuvoston edun mukaisesti;

               b)

               kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa;

               c)

               jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu;

               d)

               kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman pääsihteeristössä voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Tätä lupaa ei voida evätä kuin siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan Euroopan unionin edut;

               e)

               kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat pääsihteeristölle;

               f)

               kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen häiriinny;

               g)

               kansallisen asiantuntijan on avustettava siinä yksikössä toimivia esimiehiään, jonka palvelukseen hänet on määräaikaisesti siirretty ja annettava heille neuvoja; hän on vastuussa näille esimiehille hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta;

               h)

               kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle.

         2.   Sekä määräaikaisen palvelukseen siirron aikana että sen päätyttyä kansallisen asiantuntijan on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten seikkojen ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille henkilöille mitään laillisesti julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja eikä käyttää niitä omaksi hyödykseen.
   3.   Kansallinen asiantuntija on määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä edelleen velvollinen toimimaan tehtäviensä edellyttämällä tavalla ja vaitiolovelvollisuutta noudattaen siltä osin kuin on kyse hänelle uskottujen uusien tehtävien hoidosta tai tietyn toimen tai etujen vastaanottamisesta.
   Tämän vuoksi kansallisen asiantuntijan on määräaikaista palvelukseen siirtoa seuraavien kolmen vuoden ajan ilmoitettava viipymättä pääsihteeristölle sellaisista toimista ja tehtävistä, jotka hänen on suoritettava työnantajalleen ja jotka voivat johtaa sellaiseen eturistiriitaan, joka liittyy hänen määräaikaisen palvelukseen siirron aikana suorittamiensa tehtävien hoitoon.
   4.   Kansallisen asiantuntijan on noudatettava pääsihteeristössä voimassa olevia turvallisuussääntöjä.
   5.   Jos kansallinen asiantuntija määräaikaisen palvelukseen siirron aikana jättää noudattamatta 1, 2 ja 4 kohdan säännöksiä, pääsihteeristö voi päättää määräaikaisen palvelukseen siirron 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla.
   6 artikla
   Taso, ammattikokemus ja kielitaito
   1.   Pääsihteeristön määräaikaiseen palvelukseen voidaan siirtää kansallinen asiantuntija, jolla on vähintään kolmen vuoden kokoaikainen työkokemus hallinnollisista tehtävistä, tieteen tai tekniikan alan tehtävistä taikka neuvonta- tai valvontatehtävistä tasolla, joka vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa määriteltyjä hallintovirkamiesten (AD) tai hallintoavustajien (AST) tehtäväryhmiä. Kansallisen asiantuntijan työnantajan on toimitettava pääsihteeristölle ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa selvitys kansallisen asiantuntijan työtehtävistä kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden ajalta.
   2.   Kansallisella asiantuntijalla on oltava jossakin yhteisön kielessä perusteellinen kielitaito ja toisessa yhteisön kielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.
   7 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen
   1.   Pääsihteeristö voi sallia määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämisen ja vahvistaa sitä koskevat edellytykset. Keskeytyksen aikana:

               a)

               ei 15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia suoriteta;

               b)

               18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu pääsihteeristön pyynnöstä.

         2.   Pääsihteeristö ilmoittaa asiasta kansallisen asiantuntijan työnantajalle.
   8 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyminen
   1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää pääsihteeristön tai kansallisen asiantuntijan työnantajan pyynnöstä kolme kuukautta edeltäkäsin annettavalla ilmoituksella. Se voidaan myös päättää kansallisen asiantuntijan pyynnöstä samalla kolmen kuukauden irtisanomisajalla edellyttäen, että pääsihteeristö hyväksyy pyynnön.
   2.   Määräaikainen palvelukseen siirto voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää ilman irtisanomista:

               a)

               kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat;

               b)

               kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä pääsihteeristön ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennaiset henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekä

               c)

               pääsihteeristön toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Asianomaiselle on annettava ennalta mahdollisuus esittää vastineensa.

         3.   Jos määräaikainen palvelukseen siirto päättyy 2 kohdan c alakohdan nojalla, pääsihteeristö ilmoittaa asiasta työnantajalle välittömästi.
   II   LUKU
   TYÖEHDOT
   9 artikla
   Sosiaaliturva
   1.   Ennen määräaikaisen palvelukseen siirron alkamista on sen työnantajan, jonka palveluksessa määräaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija on, toimitettava pääsihteeristölle todistus siitä, että kyseiseen julkishallintoon tai kansainväliseen järjestöön sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan edelleen kyseiseen kansalliseen asiantuntijaan koko hänen määräaikaisen palvelukseen siirtonsa ajan ja että tämä julkishallinto tai kansainvälinen järjestö vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.
   2.   Kansallinen asiantuntija vakuutetaan tapaturmariskejä vastaan hänen palveluksensa alkamispäivästä lähtien. Pääsihteeristö toimittaa kansalliselle asiantuntijalle jäljennöksen tämän vakuutusturvan ehdoista päivänä, jona tämä käy henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä määräaikaiseen palvelukseen siirtoon liittyvien muodollisuuksien hoitamista varten.
   3.   Jos lisä- tai erityisvakuutus on tarpeen sellaisen virkamatkan yhteydessä, johon kansallinen asiantuntija osallistuu 4 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan nojalla, tai asemapaikan sijaintiin liittyvien erityisten riskien takia, pääsihteeristö vastaa siihen liittyvistä kuluista.
   10 artikla
   Työaika
   1.   Pääsihteeristössä voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä sovelletaan kansalliseen asiantuntijaan. Varapääsihteeri voi muuttaa näitä sääntöjä pääsihteeristön tarpeiden mukaisesti.
   2.   Kansallisen asiantuntijan työ on kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan. Saatuaan pääosastolta asianmukaisesti perustellun pyynnön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja voi, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista, antaa kansalliselle asiantuntijalle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti sen jälkeen, kun hänen työnantajansa on antanut tähän luvan.
   3.   Jos osa-aikatyöhön on annettu lupa, kansallisen asiantuntijan on työskenneltävä vähintään puolet tavanomaisesta työajasta.
   4.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan myöntää pääsihteeristössä sovellettavat korvaukset vuorotyöstä tai päivystysvelvollisuudesta.
   11 artikla
   Sairaudesta ja tapaturmasta johtuva poissaolo
   1.   Jos kansallinen asiantuntija on kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, hänen on mahdollisimman pian ilmoitettava siitä esimiehelleen ja kerrottava olinpaikkansa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää, ja häntä voidaan vaatia käymään pääsihteeristön järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
   2.   Jos kansallinen asiantuntija on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden tai tapaturman vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista.
   3.   Jos sairausloma kestää yli kuukauden tai on pidempi kuin kansallisen asiantuntijan kertynyt palvelusaika riippuen siitä, kumpi on pidempi, 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksaminen keskeytetään ilman eri toimenpiteitä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos kyse on raskauteen liittyvästä sairaudesta. Sairausloma voi jatkua enintään määräaikaisen palvelukseen siirron päättymiseen asti.
   4.   Jos kansallinen asiantuntija kuitenkin saa määräaikaisen palvelukseen siirron kestäessä työhön liittyvän vamman, hänelle maksetaan 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut korvaukset täysimääräisesti koko työkyvyttömyyden ajan siihen asti, kun määräaikainen palvelukseen siirto päättyy.
   12 artikla
   Vuosiloma, erityislomat ja vapaapäivät
   1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti (30 päivää kalenterivuotta kohti).
   2.   Yksikön, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, on hyväksyttävä lomat ennakolta.
   3.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan perustellusta hakemuksesta myöntää erityislomia seuraavasti:

               —

               kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää;

               —

               puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää vuodessa;

               —

               puolison kuolema: neljä päivää;

               —

               ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

               —

               ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää;

               —

               lapsen syntymä: kymmenen päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavan kuukauden aikana;

               —

               lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

               —

               muutto tehtävien vastaanottamista varten: enintään kaksi päivää;

               —

               lapsen kuolema: neljä päivää.

         Ylimääräistä erityislomaa voidaan myöntää kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti asianosaisen asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.
   4.   Pääsihteeristö voi kansallisen asiantuntijan työnantajan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä myöntää kansalliselle asiantuntijalle erityislomaa enintään kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti. Asiaa koskevat pyynnöt käsitellään tapauskohtaisesti.
   5.   Osa-aikatyön tapauksessa vuosiloman kestoa lyhennetään vastaavasti.
   6.   Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä käyttämättä olevista lomapäivistä ei makseta korvausta.
   7.   Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta kansallisiin asiantuntijoihin, joiden määräaikaisen palvelukseen siirron kesto on alle kuusi kuukautta. Kuitenkin kansalliselle asiantuntijalle, jonka määräaikaisen palvelukseen siirron kesto on alle kuusi kuukautta, voidaan myöntää hänen esittämästään perustellusta hakemuksesta erityisloma sen yksikön pääjohtajan päätöksellä, johon hänet on sijoitettu. Tämä erityisloma voi olla enintään kolme päivää koko määräaikaisen palvelukseen siirron aikana. Ennen loman myöntämistä edellä mainitun vastuuhenkilön on kuultava henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtajaa.
   13 artikla
   Äitiysloma
   1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään synnytyksen johdosta 20 viikon pituinen äitiysloma, jonka aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset. Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja päättyy aikaisintaan 14 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 24 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34:nnen raskausviikon päättymistä.
   2.   Jos kansallinen asiantuntija on työnantajansa kotimaan lainsäädännön perusteella oikeutettu pidempään äitiyslomaan, määräaikainen palvelukseen siirto keskeytetään pääsihteeristön myöntämän loman ylittävän jakson ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.
   3.   Vaihtoehtoisesti kansallinen asiantuntija voi hakea määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämistä koko äitiysloman ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.
   14 artikla
   Hallinto ja valvonta
   Lomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa pääsihteeristön hallinto. Työaikojen ja poissaolojen valvonnasta vastaa se pääosasto tai yksikkö, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.
   III   LUKU
   KORVAUKSET JA KULUT
   15 artikla
   Korvaukset
   1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan päivärahaa. Jos lähtöpaikkakunnan ja asemapaikan välimatka on enintään 150 kilometriä, päivärahan määrä on 29,44 euroa. Jos välimatka on yli 150 kilometriä, päivärahan määrä on 117,74 euroa.
   2.   Jos pääsihteeristö tai työnantaja ei ole korvannut kansallisen asiantuntijan muuttokuluja, hänelle maksetaan kuukausittain lisäkorvaus alla olevan taulukon mukaisesti:

               Lähtöpaikkakunnan ja asemapaikan välimatka (km)

               Määrä euroina

               0–150

               0

               > 150

               75,68

               > 300

               134,54

               > 500

               218,65

               > 800

               353,20

               > 1 300

               555,03

               > 2 000

               664,37

         Korvaus maksetaan kuukausittain jälkikäteen. Korvaus on maksettava 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarvittaessa sen kuukauden loppuun asti, jolloin kansallinen asiantuntija muuttaa.
   3.   Nämä korvaukset maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, äitiysloman, erityisloman ja pääsihteeristön myöntämien vapaapäivien ajalta.
   4.   Kun kansallinen asiantuntija aloittaa tehtävänsä, hänelle maksetaan yhdessä erässä ennakkoon oleskelukorvaukset 75 päivän ajalta eikä tältä jaksolta enää myöhemmin makseta päivärahaa. Jos kansallisen asiantuntijan tehtävät päättyvät ennen tämän jakson päättymistä, kansallisen asiantuntijan on palautettava summa, joka lasketaan sen mukaan, paljonko jaksosta on jäljellä.
   5.   Pääsihteeristölle ilmoitetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä kaikki kansallisen asiantuntijan saamat tämän artiklan 1, 2, 7 ja 8 kohdassa tarkoitettuihin etuihin rinnastettavat edut. Nämä vähennetään vastaavista pääsihteeristön maksamista korvauksista.
   6.   Oleskelukorvaukset tarkistetaan kerran vuodessa Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
   7.   Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon tai mihin tahansa muuhun paikkaan, jossa unioni toimii neuvoston tekemän päätöksen nojalla, sijoitetun kansallisen asiantuntijan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut oleskelukorvaukset voidaan henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtajan perustellulla päätöksellä korvata vuokralisällä, jos tämä on perusteltua asemapaikkamaan asumiskustannuksiin liittyvien seikkojen vuoksi.
   8.   Jos asemapaikka on EU:n ulkopuolella, voidaan elinkustannusten tai erityisen vaikeiden elinolojen huomioon ottamiseksi myöntää henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtajan perustellulla päätöksellä asemapaikan perusteella vahvistettava erityiskorvaus. Korvaus maksetaan kuukausittain, ja se on 10–15 prosenttia palkkaluokan AD 6 tai AST 4 ensimmäisellä tasolla maksettavasta peruspalkasta, sen tehtäväryhmän mukaan, johon kansallinen asiantuntija rinnastetaan.
   16 artikla
   Kiinteämääräinen lisäkorvaus
   1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on määrältään yhtä suuri kuin erotus hänen työnantajansa maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta) ja pääsihteeristön 15 artiklan mukaisesti mahdollisesti maksamien korvausten yhteenlasketun määrän ja palkkaluokan A 6 tai AST 4 ensimmäisellä tasolla maksettavan peruspalkan välillä, sen tehtäväryhmän mukaan, johon hänet rinnastetaan. Tätä korvausta ei kuitenkaan myönnetä, jos määräaikaisesti palvelukseen siirretyn kansallisen asiantuntijan lähtöpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta.
   2.   Tämän korvauksen määrä tarkistetaan kerran vuodessa yhteisöjen virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
   17 artikla
   Palvelukseenotto-, asema-, lähtö- ja paluupaikkakunnat
   1.   Näissä säännöissä tarkoitetaan

               —

               palvelukseenottopaikkakunnalla paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija työskenteli työnantajansa palveluksessa välittömästi ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa,

               —

               asemapaikalla sen pääsihteeristön yksikön tai toimiston toimipaikkaa, johon kansallinen asiantuntija sijoitetaan, tai paikkaa, jossa kansallinen asiantuntija toimii neuvoston tekemän päätöksen nojalla,

               —

               lähtöpaikkakunnalla paikkakuntaa, jolla kansallisen asiantuntijan työnantajan toimipaikka sijaitsee,

               —

               paluupaikkakunnalla paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä.

         2.   Jos palvelukseenottopaikkakunta tai paluupaikkakunta sijaitsee Euroopan unionin alueen ulkopuolella tai muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa kansallisen asiantuntijan työnantajan toimipaikka sijaitsee, tai jos kansallinen asiantuntija ei harjoita ammattitoimintaa määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä, lähtöpaikkakunta on tapauksen mukaan joko palvelukseenottopaikkakunta tai paluupaikkakunta.
   Palvelukseenottopaikkakunta, asemapaikka tai asemapaikat sekä lähtöpaikkakunta vahvistetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa. Paluupaikkakunta vahvistetaan kansallisen asiantuntijan työnantajan ilmoituksen perusteella.
   3.   Tätä artiklaa sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.
   18 artikla
   Matkakulut
   1.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee yli 150 kilometrin päässä asemapaikasta, on oikeus saada korvaus määräaikaisen palvelukseen siirron alussa maksetuista matkakuluista, jotka aiheutuvat:

               a)

               hänelle itselleen;

               b)

               hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että pääsihteeristö korvaa muuttokustannukset.

         2.   Jollei matkaa tehdä lentäen, korvaus on kiinteämääräinen ja rajoittuu toisen luokan junalipun hintaan ilman lisämaksuja. Tämä koskee myös autolla tehtäviä matkoja. Jos junamatkan pituus on yli 500 kilometriä tai jos tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, lentomatka voidaan korvata alennushintaan (PEX tai APEX) perustuvien todellisten kulujen mukaan lentolippujen ja tarkastuskorttien esittämistä vastaan.
   3.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada edellä mainittujen enimmäismäärien puitteissa itselleen ja tarvittaessa 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille henkilöille korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta paluupaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä. Tämä korvaus voi olla enintään samansuuruinen kuin se korvaus, johon hän on oikeutettu, jos hän palaa palvelukseenottopaikkakunnalle.
   4.   Jos kansallinen asiantuntija on muuttanut palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan, hän saa vuosittain kiinteämääräisen korvauksen kuluista, jotka aiheutuvat sekä hänen että hänen puolisonsa ja huollettavanaan olevien lastensa edestakaisesta matkasta asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle, pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.
   19 artikla
   Muuttokulut
   1.   Kansallinen asiantuntija voi, saatuaan siihen etukäteen pääsihteeristön luvan, siirtää irtaimistonsa ja henkilökohtaiset tavaransa palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan pääsihteeristön kustannuksella niiden pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti, jotka koskevat muuttokulujen korvaamista, edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen siirto kestää aluksi kaksi vuotta;

               b)

               kansallisen asiantuntijan palvelukseenottopaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta;

               c)

               muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron alkamisesta;

               d)

               lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää;

               e)

               työnantaja ei korvaa muuttokuluja;

               f)

               kansallinen asiantuntija esittää pääsihteeristölle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja.

         2.   Jollei 3 kohdasta muuta johdu ja jos pääsihteeristö on korvannut asemapaikkaan muuttamisesta aiheutuneet kulut, kansallisella asiantuntijalla on, saatuaan siihen etukäteen luvan, oikeus saada määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä korvaus niistä kuluista, jotka aiheutuvat muuttamisesta asemapaikasta paluupaikkakunnalle, pääsihteeristössä sillä hetkellä voimassa olevien, muuttokulujen korvaamista koskevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetut edellytykset ja seuraavat ehdot täyttyvät:

               a)

               muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kuusi kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymistä; sekä

               b)

               muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä;

               c)

               pääsihteeristön korvaamat muuttokulut, jotka aiheutuvat muutosta määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä, voivat olla enintään samansuuruiset kuin ne muuttokulut, joihin kansallinen asiantuntija on oikeutettu, jos hän palaa palvelukseenottopaikkakunnalle;

               d)

               kansallinen asiantuntija esittää pääsihteeristölle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja, ei kokonaan eikä osittain.

         3.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka määräaikainen palvelukseen siirto päättyy hänen omasta tai työnantajan pyynnöstä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut sen alkamisesta, ei ole oikeutta muuttokulujen korvaamiseen määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä.
   20 artikla
   Virkamatkat ja niistä aiheutuvat kulut
   1.   Kansallinen asiantuntija voidaan määrätä virkamatkalle 4 artiklan mukaisesti.
   2.   Virkamatkakulut korvataan pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.
   21 artikla
   Koulutus
   Kansallinen asiantuntija voi osallistua pääsihteeristön järjestämään koulutukseen, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista. Päätettäessä, annetaanko kansalliselle asiantuntijalle lupa osallistua kursseille, on otettava huomioon kansallisen asiantuntijan kohtuullinen etu erityisesti hänen määräaikaiseen palvelukseen siirron jälkeisen ammattiuransa kannalta.
   22 artikla
   Hallinnolliset säännökset
   1.   Kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava määräaikaisen palvelukseen siirron ensimmäisenä päivänä henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä tarvittavien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamista varten. Hän voi aloittaa tehtävässään joko kuukauden ensimmäisenä tai kuudentenatoista päivänä.
   2.   Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava asemapaikassaan sijaitsevassa pääsihteeristön toimivaltaisessa yksikössä.
   3.   Pääsihteeristön toimivaltainen yksikkö suorittaa maksut euroina Brysselissä sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille. Kansalliselle asiantuntijalle, joka on sijoitettu muualle kuin Brysseliin, maksut voidaan suorittaa euroina joko Brysselissä tai kansallisen asiantuntijan lähtöpaikkakunnalla sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille. Asumiskorvaus voidaan maksaa muuna valuuttana asemapaikassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.
   IV   LUKU
   KULUITTA LYHYTAIKAISESTI PALVELUKSEEN SIIRRETTÄVÄT KANSALLISET ASIANTUNTIJAT
   23 artikla
   Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija
   1.   Tässä päätöksessä kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävällä asiantuntijalla tarkoitetaan korkeatasoista kansallista erikoisasiantuntijaa, joka siirretään määräaikaisesti palvelukseen erityisten tehtävien suorittamista varten enintään kolmen kuukauden ajaksi. Hänen määräaikaisesta palvelukseen siirrostaan ei aiheudu neuvostolle minkäänlaisten korvausten tai kulujen maksamista, lukuun ottamatta tarvittaessa 28 artiklassa säädettyjä kuluja, ja sanotun rajoittamatta toisenlaisen sopimuksen tekemistä pääsihteeristön ja sen hallinnon välillä, josta kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija siirretään.
   2.   Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija voidaan siirtää palvelukseen määräaikaisesti vain poikkeustapauksissa, varapääsihteerin luvalla. Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan määräaikaisen palvelukseen siirron tarkoituksena voi olla vain sellaisten tehtävien hoitaminen, joiden loppuun saattaminen erittäin lyhyessä ajassa olisi pääsihteeristölle vaikeaa. Tämä koskee

               —

               tiedonkeruumatkoja,

               —

               tiettyjen kriisinhallintaoperaatioiden suunnittelua ja arviointia,

               —

               tiettyihin kriisinhallintaharjoituksiin osallistumista.

         3.   Jollei 23–28 artiklasta muuta johdu, 1–14 ja 20–22 artiklan sääntöjä sovelletaan myös kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin.
   4.   Jollei 5 artiklasta muuta johdu, kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan on toiminnassaan aina otettava huomioon se, että hänet on siirretty määräaikaisesti neuvoston palvelukseen ja että hänen toimintansa on aina oltava tämän aseman mukaista.
   24 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto
   1.   Edellä 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kautta voidaan jatkaa kerran enintään kolmella kuukaudella.
   2.   Jos kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti pääsihteeristön palveluksessa, hänet voidaan siirtää uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tässä päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, ja aina seuraavin ehdoin:

               —

               uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään yksi vuosi, jos kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen tämän luvun sääntöjen nojalla,

               —

               uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään kolme vuotta, jos kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen tämän päätöksen 1 artiklan nojalla.

         3.   Poikkeustapauksissa 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua jaksoa voidaan lyhentää varapääsihteerin päätöksellä.
   25 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tämän päätöksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa mainitaan henkilö, joka vastaa pääosastosta tai osastosta, yksiköstä, operaatiosta tai harjoituksesta, jota varten kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen, sekä annetaan yksityiskohtainen kuvaus tälle kuuluvista tehtävistä.
   2.   Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija ottaa vastaan hänelle kuuluvia konkreettisia tehtäviä koskevat ohjeet 1 kohdassa tarkoitetulta vastuuhenkilöltä.
   26 artikla
   Vakuutus
   Jollei 28 artiklasta muuta johdu ja 9 artiklan 2 kohdasta poiketen, pääsihteeristö ei vakuuta kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävää kansallista asiantuntijaa tapaturmariskejä vastaan.
   27 artikla
   Työolot
   1.   Tämän päätöksen 10 artiklan 1 kohdasta poiketen kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan on noudatettava asemapaikassaan voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä. Henkilö, joka vastaa hallintoyksiköstä, operaatiosta tai harjoituksesta, jota varten kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen, voi muuttaa näitä sääntöjä toiminnan tarpeiden mukaisesti.
   2.   Tämän päätöksen 10 artiklan 2 kohdan toisesta virkkeestä poiketen kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan työ on aina kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan.
   3.   Tämän päätöksen 10 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävään kansalliseen asiantuntijaan.
   4.   Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan läsnäolo- ja lomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vastuuhenkilö.
   5.   Tämän päätöksen 12 artiklan 3, 4 ja 7 kohtaa ei sovelleta kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin. Hänelle voidaan kuitenkin myöntää esittämästään perustellusta hakemuksesta erityisloma sen yksikön pääjohtajan päätöksellä, johon hänet on sijoitettu. Tämä erityisloma voi olla enintään kolme päivää koko määräaikaisen palvelukseen siirron aikana. Ennen loman myöntämistä edellä mainitun vastuuhenkilön on kuultava henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtajaa.
   28 artikla
   Virkamatkat
   1.   Jos kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin asemapaikkansa ulkopuolelle, kulut korvataan virkamiesten virkamatkakuluja koskevien voimassa olevien sääntöjen mukaan, paitsi jos pääsihteeristö ja se hallinto, josta kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija siirretään määräaikaiseen palvelukseen, ovat sopineet muista järjestelyistä.
   2.   Jos pääsihteeristö myöntää jonkin virkamatkan yhteydessä virkamiehille erityisen vakuutuksen suurta riskiä vastaan, tämä etu laajennetaan koskemaan myös samaan virkamatkaan osallistuvaa kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävää kansallista asiantuntijaa.
   3.   Kuluitta lyhytaikaisesti palvelukseen siirrettävän kansallisen asiantuntijan, joka osallistuu EU:n alueen ulkopuolelle suuntautuvaan virkamatkaan, on noudatettava pääsihteeristössä kyseisten virkamatkojen yhteydessä voimassa olevia turvallisuusjärjestelyjä.
   V   LUKU
   SÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN PALVELUKSEEN SIIRRETTYIHIN KANSALLISIIN SOTILASHENKILÖIHIN
   29 artikla
   Palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin sovellettavat säännöt
   Jollei 30–42 artiklasta muuta johdu, edellä olevien lukujen sääntöjä sovelletaan myös pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten palvelukseen siirrettäviin kansallisiin sotilashenkilöihin Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/80/YUTP (2) mukaisesti.
   30 artikla
   Edellytykset
   Kansallisten sotilashenkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin. Heidän on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.
   31 artikla
   Palvelukseen ottaminen
   Poiketen 1 artiklan 3 kohdan toisen virkkeen säännöksistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri vahvistaa kansallisten sotilashenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
   32 artikla
   Kirjeenvaihto
   Tämän päätöksen 1 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa kirjeenvaihdon osapuolina ovat korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ja asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto. Tässä kirjeenvaihdossa on lisäksi mainittava kaikki seikat, jotka voivat mahdollisesti rajoittaa kansallisen asiantuntijan osallistumista virkamatkoihin.
   33 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto
   1.   Tämän päätöksen 2 artiklan 1 kohdasta poiketen määräaikaisen palvelukseen siirron keston on oltava vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta ja sitä voidaan pidentää perättäin enintään neljän vuoden kokonaisajaksi.
   2.   Tämän päätöksen 2 artiklan 4 kohdan b alakohdasta poiketen uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi, olosuhteiden salliessa ja korkeana edustajana toimivan pääsihteerin suostumuksella, alkaa uudelleen vasta, kun edellisen siirron päättymisestä on poikkeustapauksia lukuun ottamatta kulunut vähintään kolme vuotta.
   34 artikla
   Tehtävät
   Tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdasta poiketen kansalliset sotilashenkilöt vastaavat korkeana edustajana toimivan pääsihteerin alaisuudessa heille päätöksen 2001/80/YUTP liitteen mukaisesti annetuista tehtävistä ja toiminnoista.
   35 artikla
   Sitoumukset ulkopuolisia kohtaan
   Tämän päätöksen 4 artiklan 2 kohdan toisesta alakohdasta poiketen kansalliset sotilashenkilöt eivät voi tehdä pääsihteeristön puolesta ulkopuoliseen tahoon kohdistuvia sitoumuksia, ellei korkeana edustajana toimivan pääsihteerin erityisesti antamasta valtuutuksesta toisin johdu.
   36 artikla
   Luotettavuusselvitys
   Tämän päätöksen 4 artiklan 5 kohdasta poiketen on 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrättävä kansallista sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.
   37 artikla
   Ammattikokemus
   Tämän päätöksen 6 artiklan 1 kohdasta poiketen pääsihteeristön palvelukseen voidaan siirtää suunnittelu- tai tutkimustason sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.
   38 artikla
   Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen ja päättyminen
   1.   Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri antaa luvan soveltaa 7 artiklan 1 kohtaa kansalliseen sotilashenkilöön.
   2.   Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos se on pääsihteeristön tai kansallisen sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.
   39 artikla
   Velvollisuuksien vakava rikkominen
   1.   Määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos kansallinen sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdan c alakohdasta poiketen korkeana edustajana toimiva pääsihteeri päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen kansallinen sotilashenkilö on. Tämän päätöksen seurauksena ei 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuja korvauksia myönnetä.
   Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, kansallinen sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos korkeana edustajana toimiva pääsihteeri katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Edellä 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.
   2.   Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa kansallisille viranomaisille tapauksista, joissa kansallinen sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.
   3.   Kansalliseen sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.
   40 artikla
   Työaika
   Tämän päätöksen 10 artiklan 2 kohdan toista virkettä ei sovelleta kansalliseen sotilashenkilöön.
   41 artikla
   Erityisloma
   Tämän päätöksen 12 artiklan 4 kohdasta poiketen pääsihteeristö voi myöntää ylimääräistä palkatonta erityislomaa työnantajan antamaa koulutusta varten tämän asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.
   42 artikla
   Korvaukset
   Tämän päätöksen 15 artiklan 1 kohdasta ja 16 artiklasta poiketen voidaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrätä, ettei kyseisissä säännöksissä säädettyjä korvauksia makseta.
   VI   LUKU
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   43 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan neuvoston päätös 2003/479/EY. Sitä voidaan kuitenkin soveltaa edelleen kaikkiin määräaikaisiin palvelussuhteisiin, jotka ovat meneillään tämän päätöksen voimaan tullessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 44 artiklan soveltamista.
   44 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan kaikkiin uusiin määräaikaisiin palvelukseen siirtoihin sekä määräaikaisen palvelukseen siirron pidennyksiin sen voimaantuloa seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VIEIRA DA SILVA

      (1)  EUVL L 160, 28.6.2003, s. 72. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/456/EY (EUVL L 173, 3.7.2007, s. 27).

      (2)  EYVL L 27, 30.1.2001, s. 7. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2005/395/YUTP (EUVL L 132, 26.5.2005, s. 17).


title: 2010/203/: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti

text:
               8.4.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/16

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
   (2010/203/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin seurauksena.

               (3)

               Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

               (4)

               Liettua esitti 23 päivänä syyskuuta 2009 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi huonekalujen valmistusteollisuuden irtisanomisten vuoksi ja täydensi sitä lisätiedoilla, jotka komissio vastaanotti 16 päivänä lokakuuta 2009. Koska hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen, komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön 662 088 euroa.

               (5)

               Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Liettuan hakemuksen perusteella,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 662 088 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä maaliskuuta 2010.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.


               29.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 285/164

         P7_TA(2014)0145
   Parlamentin työjärjestyksen 147 artiklan voimassaolon jatkaminen kahdeksannen vaalikauden loppuun
   Euroopan parlamentin päätös 26. helmikuuta 2014 parlamentin työjärjestyksen 147 artiklan voimassaolon jatkamisesta kahdeksannen vaalikauden loppuun (2014/2585(RSO))
   (2017/C 285/26)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevien järjestelyjen vahvistamisesta 15. huhtikuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (2),

               —

               ottaa huomioon puhemiehistön 17. marraskuuta 2008 hyväksymät monikielisyyttä koskevat menettelysäännöt,

               —

               ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2009 tekemänsä päätöksen työjärjestyksen 147 artiklan voimassaolon jatkamisesta meneillään olevan vaalikauden loppuun (3) ja puhemiehistön sitä seuraavat päätökset, joilla on jatkettu työjärjestyksen 146 artiklaan tehdyn poikkeuksen voimassaoloa meneillään olevan vaalikauden loppuun,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 146 ja 147 artiklan,

               A.

               ottaa huomioon, että 146 artiklan mukaisesti kaikki parlamentin asiakirjat laaditaan virallisilla kielillä ja kaikilla jäsenillä on oikeus käyttää haluamallaan virallisella kielellä parlamentissa puheenvuoroja, jotka tulkataan muille virallisille kielille;

               B.

               ottaa huomioon, että 147 artiklan mukaan 146 artiklan määräyksistä voidaan poiketa seitsemännen vaalikauden loppuun asti, jos jonkin virallisen kielen lingvistejä ei kohtuullisista toimenpiteistä huolimatta ole käytettävissä riittävästi; ottaa huomioon, että puhemiehistön on todettava pääsihteerin ehdotuksesta, täyttyvätkö edellytykset kunkin sellaisen virallisen kielen osalta, jonka kohdalla määräyksistä poikkeamista pidetään tarpeellisena, ja tarkasteltava päätöstään puolen vuoden välein;

               C.

               ottaa huomioon, että neuvoston asetuksessa (EY) N:o 920/2005 (4) säädetään iirin kieltä koskevista väliaikaisista toimenpiteistä viisivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia, vuoden 2017 alkuun asti;

               D.

               ottaa huomioon, että kaikista toimenpiteistä huolimatta iirin ja maltan kielten kapasiteetin ei odoteta riittävän täysimääräisten tulkkauspalvelujen tarjoamiseen kahdeksannen vaalikauden alusta alkaen; ottaa huomioon, että joidenkin muiden kielten tulkkien määrä ei mahdollisesti riitä kahdeksannella vaalikaudella kattamaan täysin kaikkia kyseisten jäsenvaltioiden puheenjohtajuuskausien aikana odotettavissa olevia ylimääräisiä tarpeita, vaikka kapasiteetti riittääkin tyydyttämään parlamentin tavanomaisesta toiminnasta johtuvat tarpeet;

               E.

               ottaa huomioon, että pitkään jatkuneista toimielinten yhteisistä ponnisteluista ja huomattavasta edistymisestä huolimatta pätevien iirin kielen kääntäjien ja juristilingvistien määrän odotetaan edelleen olevan niin rajallinen, että lähitulevaisuudessa ei pystytä tarjoamaan työjärjestyksen 146 artiklan mukaisia kattavia iirinkielisiä palveluja; ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 920/2005 mukaisesti Euroopan unionin lainsäädäntöä, joka on annettu ennen 1. tammikuuta 2007 (yhteisön säännöstö), ei käännetä iirin kielelle; ottaa huomioon, että mainitussa asetuksessa säädetyistä poikkeustoimenpiteistä johtuen tällä hetkellä vain komission ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiksi käännetään iirin kielelle, ja niin kauan kuin tilanne säilyy ennallaan parlamentin yksiköt eivät pysty laatimaan iirinkielisiä toisintoja muuntyyppisistä säädöksistä;

               F.

               ottaa huomioon, että vaikka kroatian kielen kapasiteetti on lisääntynyt tasaisesti sen jälkeen kun Kroatia liittyi unioniin 1. heinäkuuta 2013, kapasiteetti ei välttämättä riitä täysimääräisten kielipalvelujen tarjoamiseen kahdeksannen vaalikauden alusta alkaen;

               G.

               ottaa huomioon, että 147 artiklan 4 kohdan mukaan parlamentti voi puhemiehistön perustellusta suosituksesta päättää vaalikauden lopussa artiklan voimassaolon jatkamisesta;

               H.

               ottaa edellä sanotun perusteella huomioon, että puhemiehistö on suositellut työjärjestyksen 147 artiklan voimassaolon jatkamista kahdeksannen vaalikauden loppuun;

               1.

               päättää jatkaa Euroopan parlamentin työjärjestyksen 147 artiklan voimassaoloa kahdeksannen vaalikauden loppuun;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

      (1)  EYVL 17. 6.10.1958, s. 385.

      (2)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1.

      (3)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 186.

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 920/2005, annettu 13. kesäkuuta 2005, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä huhtikuun 15 päivänä 1958 annetun asetuksen N:o 1 ja Euroopan atomienergiayhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä huhtikuun 15 päivänä 1958 annetun asetuksen N:o 1 muuttamisesta ja näitä asetuksia koskevista käyttöön otettavista väliaikaisista toimenpiteistä (EUVL L 156, 18.6.2005, s. 3) sellaisina kuin niitä on jatkettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1257/2010 (EUVL L 343, 29.12.2010, s. 5).