Avis juridique important

|

31994D0051

94/51/EHTY: Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 1993, Euroopan talousyhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Unkarin tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta

Virallinen lehti nro L 025 , 29/01/1994 s. 0033 - 0033 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 28 s. 0044  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 28 s. 0044

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä joulukuuta 1993,Euroopan talousyhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Unkarin tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta (94/51/EHTY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätöslauselmat,sekä katsoo, ettäkomissio on neuvotellut yhteisöjen puolesta kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen ja Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Unkarin tasavallan kanssa,olisi hyväksyttävä tämä lisäpöytäkirja,lisäpöytäkirjan tekeminen on tarpeen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa erityisesti määriteltyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi, japerustamissopimuksessa ei määrätä kaikista tapauksista, joihin tätä päätöstä sovelletaan, sekäkuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saatuaan neuvoston yksimielisen hyväksymisen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Unkarin tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja.Lisäpöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen ().2 artiklaKomission puheenjohtaja tekee lisäpöytäkirjan 9 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1993.Komission puolestaPuheenjohtajaJacques DELORS() EYVL N:o L 25, 29.1.1994, s. 7


title: Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä lokakuuta 2015, neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7 varainhoitovuodeksi 2015

text:
               13.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 338/2

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 8 päivänä lokakuuta 2015,
   neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7 varainhoitovuodeksi 2015
   (2015/C 338/02)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7 varainhoitovuodeksi 2015 vahvistettiin 8 päivänä lokakuuta 2015.
   Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/

      Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. ASSELBORN

      (1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  EUVL L 69, 13.3.2015, s. 1.


title: Euroopan parlamentin päätös, tehty 5 päivänä toukokuuta 2010, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin

text:
               25.9.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/89

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä toukokuuta 2010,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin
   (2010/501/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2008 (1),
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2008 – Nide I (C7-0176/2009) (2),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2008 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008 ja toimielinten vastaukset (3),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan sekä 274, 275 ja 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0097/2010),

               1.

               myöntää tilintarkastustuomioistuimen pääsihteerille vastuuvapauden tilintarkastustuomioistuimen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Jerzy BUZEK

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 71, 14.3.2008.

      (2)  EUVL C 273, 13.11.2009, s. 1.

      (3)  EUVL C 269, 10.11.2009, s. 1.

      (4)  EUVL C 273, 13.11.2009, s. 122.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/90

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   5. toukokuuta 2010,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2008 (1),
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2008 – Nide I (C7-0176/2009) (2),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2008 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008 ja toimielinten vastaukset (3),
   ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),
   ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan sekä 274, 275 ja 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,
   ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0097/2010),

               1.

               panee merkille, että vuonna 2008 tilintarkastustuomioistuimella oli käytettävissään maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 133 miljoonaa euroa (2007: 122 miljoonaa euroa, 2006: 114 miljoonaa euroa), joiden käyttöaste oli 90,66 prosenttia, mikä alitti muiden toimielinten keskiarvon (95,67 prosenttia);

               2.

               palauttaa mieliin, että varainhoitovuonna 2008 tilintarkastustuomioistuimen tilit tarkasti ulkopuolinen yritys, PricewaterhouseCoopers (samoin vuonna 2007; sitä ennen KPMG), joka teki seuraavat päätelmät:

                           a)

                           varainhoitovuoden 2008 tilien luotettavuudesta yritys totesi, että ”tilinpäätös antaa näkemyksemme mukaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2008 sekä sen toiminnan tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, kyseisen neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kirjanpitosääntöjen mukaisesti”; sekä

                           b)

                           tilintarkastustuomioistuimelle myönnettyjen taloudellisten resurssien käytöstä sekä voimassa olevien valvontamenettelyjen riittävyydestä varainhoitovuonna 2008 yritys totesi, että ”tarkastuksessa tietoomme ei ole tullut seikkoja, jotka antaisivat aiheen uskoa, että kaikilta olennaisilta osin ja edellä mainittujen kriteerien perusteella: a) tilintarkastustuomioistuimelle kohdennettuja varoja ei olisi käytetty aiottuihin tarkoituksiin ja b) käytössä olevilla valvontamenettelyillä ei saataisi tarvittavia takuita siitä, että rahoitustoimet ovat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia”;

               3.

               palauttaa mieliin ehdotuksensa, että harkittaisiin tilintarkastustuomioistuimen rakenteen järkeistämistä, ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta harkitsemaan vaihtoehtoisia malleja, jotta sen jäsenten kokonaismäärää voidaan vähentää asettamalla jäsenten määrälle yläraja ja ottamalla esimerkiksi käyttöön jäsenten tasapuolinen vuorottelu;

               4.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen pyrkimykset parantaa vuosikertomustensa julkaisemis- ja esittämismenettelyä; toivoo, että tätä tärkeää vastuuvapausmenettelyn vaihetta varten saadaan tulevaisuudessa aikaan yhteisesti sovittu menettely tilintarkastustuomioistuimen ehdotonta riippumattomuutta ja asiasta vastaavan valiokunnan oikeuksia kunnioittaen;

               5.

               panee merkille, että nykyinen tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusten julkaisemis- ja esittämismenettely lisää tilintarkastustuomioistuimen näkyvyyttä, mutta siihen liittyy tiettyjä ongelmia: parlamentti kunnioittaa täysin tilintarkastustuomioistuimen oikeutta esittää milloin tahansa huomautuksia erityiskertomusten muodossa, mutta nykyinen menettely, joka käynnistyy erityiskertomuksen julkisella esittelyllä ja tilintarkastustuomioistuimen lehdistötilaisuudella kauan ennen erityiskertomuksen esittämistä talousarvion valvontavaliokunnalle, ei välttämättä täysin vastaa tilintarkastustuomioistuimen tehtävää raportoivana toimielimenä, joka auttaa parlamenttia ja neuvostoa käyttämään talousarvion toteuttamisen valvontaa koskevia toimivaltuuksiaan;

               6.

               pitää myönteisenä, että kansainvälisen vertaisarviointiryhmän joulukuussa 2008 toimittamassa ”vertaisarviointiraportissa” tehtiin yleinen päätelmä ja että sen mukaan valtaosa suosituksista oli otettu huomioon ennen arviointia laaditussa toimintasuunnitelmassa; pitää myönteisenä, että tilintarkastustuomioistuin aikoo sisällyttää muut suositukset vuosien 2009–2012 tarkastusstrategiaan ja että se pyrkii panemaan ne täytäntöön kyseisenä ajanjaksona;

               7.

               panee merkille, että vaikka tilintarkastustuomioistuin otti palvelukseen 97 työntekijää vuonna 2008 (48 virkamiestä, 18 väliaikaista toimihenkilöä, 31 sopimussuhteista toimihenkilöä), avoimien toimien kokonaismäärä vuoden 2008 lopussa (69) oli suurempi kuin vuoden 2007 lopussa (56); ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin sai 22 lisätointa (yhteensä 853) ja että pula sopivista hakijoista esti sitä ottamasta palvelukseen niin monta uutta työntekijää kuin oli suunniteltu; pyytää tilintarkastustuomioistuinta ilmoittamaan sille, miten se onnistuu lyhentämään viivettä palvelukseenottomenettelyssä;

               8.

               suhtautuu myönteisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän pariteettikomitean perustamiseen, tietotekniikassa ja televiestinnässä tapahtuneeseen edistymiseen sekä toimistotilan tehokkaaseen käyttöön;

               9.

               panee merkille, että vuotta 2008 koskeva tilintarkastustuomioistuimen sisäisen tarkastajan kertomus oli suurelta osin myönteinen, ja suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että useimmat sisäisen tarkastajan ehdottamat suositukset on hyväksytty ja otettu osaksi korjaavia toimintasuunnitelmia; suhtautuu myönteisesti sisäisten tarkastusten vaikuttavuuden seurantajärjestelmän perustamiseen ja keskeisten tulosindikaattoreiden käyttöönottoon;

               10.

               suhtautuu myönteisesti uuteen yhdennettyyn hallinto- ja varainhoidon valvontajärjestelmään (SAP), joka on ollut käytössä 1. tammikuuta 2008 lähtien ja joka on tuonut säästöjä ja lisännyt tehokkuutta mukana olevissa kolmessa toimielimessä (neuvosto, tilintarkastustuomioistuin ja unionin tuomioistuin), mutta pitää valitettavana, ettei tilintarkastustuomioistuin pannut järjestelmää täytäntöön aiemmin;

               11.

               suhtautuu myönteisesti menestyksekkäästi jatkuneeseen koulutusta koskevaan yhteistyöhön Euroopan unionin tuomioistuimen kanssa;

               12.

               palauttaa mieliin jäsenten taloudellisia etuja koskevista ilmoituksista, että tilintarkastustuomioistuimen menettelysääntöjen mukaan tilintarkastustuomioistuimen jäsenet toimittavat ilmoituksen taloudellisista eduistaan tilintarkastustuomioistuimen presidentille, joka säilyttää niitä luottamuksellisesti, ja että kyseisiä ilmoituksia ei julkaista; vahvistaa kantansa, jonka mukaan avoimuuden vuoksi kaikkien unionin toimielinten jäsenten taloudellisista eduistaan antamien ilmoitusten olisi oltava saatavilla internetissä julkisessa rekisterissä, ja kehottaa tilintarkastustuomioistuinta ryhtymään tältä osin tarvittaviin toimiin;

               13.

               antaa tilintarkastustuomioistuimelle tunnustusta sen vuotuisen toimintakertomuksen laadusta ja pitää myönteisenä, että siihen on sisällytetty luku, jossa luodaan katsaus toimiin, joita parlamentin aikaisempien vastuuvapauspäätösten johdosta on vuoden aikana toteutettu.

      (1)  EUVL L 71, 14.3.2008.

      (2)  EUVL C 273, 13.11.2009, s. 1.

      (3)  EUVL C 269, 10.11.2009, s. 1.

      (4)  EUVL C 273, 13.11.2009, s. 122.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.


title: Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               29.10.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 283/11

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä maaliskuuta 2010,
   Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta
   (2010/652/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Norjan kuningaskunnan kanssa satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen (jäljempänä ’sopimus’), joka parafoitiin 17 päivänä heinäkuuta 2009.

               (2)

               Myös jäsenvaltioiden on ratifioitava sopimus.

               (3)

               Sopimuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaan Euroopan unionin sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa sekä Norjan kuningaskunnan olisi sovellettava sopimusta väliaikaisesti, kunnes se tulee voimaan.

               (4)

               Sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti tässä päätöksessä säädetyn mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta sillä varauksella, että mainittu sopimus tehdään.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että se tehdään.
   3 artikla
   Sopimuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti sitä sovelletaan unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa väliaikaisesti, kunnes se tulee voimaan. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa on tiedot sopimuksen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 283/12

         Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välinen
   YHTEISTYÖSOPIMUS
   satelliittinavigoinnista
   EUROOPAN UNIONI, jäljempänä myös ’unioni’,
   ja
   BELGIAN TASAVALTA,
   BULGARIAN TASAVALTA,
   TŠEKIN TASAVALTA,
   TANSKAN KUNINGASKUNTA,
   SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
   VIRON TASAVALTA,
   IRLANTI,
   HELLEENIEN TASAVALTA,
   ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
   RANSKAN TASAVALTA,
   ITALIAN TASAVALTA,
   KYPROKSEN TASAVALTA,
   LATVIAN TASAVALTA,
   LIETTUAN TASAVALTA,
   LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
   UNKARIN TASAVALTA,
   MALTA,
   ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
   ITÄVALLAN TASAVALTA,
   PUOLAN TASAVALTA,
   PORTUGALIN TASAVALTA,
   ROMANIA,
   SLOVENIAN TASAVALTA,
   SLOVAKIAN TASAVALTA,
   SUOMEN TASAVALTA,
   RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
   ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
   Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ’jäsenvaltiot’,
   sekä
   NORJAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Norja’,
   Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja Norja kaikki yhdessä jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
   TOTEAVAT Norjan tiiviin osallistumisen Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin näiden ohjelmien määrittelyvaiheista lähtien,
   TIEDOSTAVAT kehityksen, joka on tapahtunut eurooppalaisten GNSS-ohjelmien hallinnossa, omistajuudessa ja rahoituksessa eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 (1) ja sen myöhempien muutosten sekä eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 (2) myötä,
   OTTAVAT HUOMIOON edut, jotka saadaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien ja niiden palvelujen vastaavantasoisesta suojaamisesta sopimuspuolten alueella,
   TOTEAVAT Norjan aikomuksen pikaisesti hyväksyä ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan säännökset, jotka tarjoavat vastaavantasoisen turvallisuuden ja suojan kuin Euroopan unionissa sovellettavat säännökset,
   TUNNUSTAVAT sopimuspuolille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat velvoitteet,
   OTTAVAT HUOMIOON Norjan kiinnostuksen kaikkiin Galileo-palveluihin, myös julkisesti säänneltyyn palveluun,
   OTTAVAT HUOMIOON Norjan ja Euroopan unionin välisen sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä,
   HALUAVAT virallistaa tiiviin yhteistyösuhteen kaikissa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvissä asioissa,
   PITÄVÄT Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, soveltuvana oikeudellisena ja institutionaalisena perustana Euroopan unionin ja Norjan välisen satelliittinavigointiin liittyvän yhteistyön kehittämiselle,
   HALUAVAT täydentää ETA-sopimuksen määräyksiä kahdenvälisellä satelliittinavigointia koskevalla sopimuksella, jossa sovitaan Norjalle sekä unionille ja sen jäsenvaltioille erityisen merkittävistä asioista,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Sopimuksen tavoite
   Sopimuksen tärkeimpänä tavoitteena on tiivistää sopimuspuolten välistä yhteistyötä täydentämällä satelliittinavigointiin sovellettavia ETA-sopimuksen määräyksiä.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä sopimuksessa

               a)

               ’eurooppalaisiin maailmanlaajuisiin satelliittinavigointijärjestelmiin (GNSS)’ luetaan Galileo-järjestelmä ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (European Geostationary Navigation Overlay System, EGNOS);

               b)

               ’tukijärjestelmillä’ tarkoitetaan alueellisia järjestelmiä, kuten EGNOS. Näiden mekanismien avulla GNSS-järjestelmien käyttäjille voidaan tarjota parempaa suorituskykyä, kuten parempaa tarkkuutta, saatavuutta, toimintavarmuutta ja luotettavuutta;

               c)

               ’Galileolla’ tarkoitetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden suunnittelemaa ja kehittämää itsenäistä eurooppalaista siviilihallinnon alaista GNSS-palveluja tarjoavaa siviilisatelliittinavigointi- ja ajanmääritysjärjestelmää. Galileon ylläpito voidaan siirtää yksityiselle osapuolelle.
               Galileolla on tarkoitus luoda avoimia ja kaupallisia palveluja, ihmishenkien turvaamiseen tarkoitettuja palveluja ja etsintä- ja pelastuspalveluja sekä suojattuja julkisesti säänneltyjä palveluja, joihin pääsy on rajoitettu valtuutetuille käyttäjille julkisella sektorilla;

               d)

               ’sääntelytoimenpiteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa sopimuspuolen lakia, asetusta, menettelytapaa, sääntöä, menettelyä, päätöstä tai vastaavaa hallinnollista toimea;

               e)

               ’turvaluokitellulla tiedolla’ tarkoitetaan missä tahansa muodossa olevaa tietoa, jota on suojattava luvattomalta paljastamiselta ja joka voisi jollakin tavalla vahingoittaa sopimuspuolten tai yksittäisten jäsenvaltioiden keskeisiä etuja, kansallinen turvallisuus mukaan lukien. Tällainen tieto on merkitty turvaluokitelluksi. Sopimuspuolet turvaluokittelevat nämä tiedot sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, ja näiden tietojen luottamuksellisuus, koskemattomuus ja saatavuusrajoitukset on turvattava.

         3 artikla
   Yhteistyön periaatteet
   1.   Sopimuspuolet sopivat noudattavansa seuraavia periaatteita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa yhteistyötoimissa:

               a)

               ETA-sopimus on pohjana sopimuspuolten väliselle yhteistyölle satelliittinavigoinnin alalla;

               b)

               vapaus tarjota satelliittinavigointipalveluja sopimuspuolten alueella;

               c)

               vapaus käyttää kaikkia Galileo- ja EGNOS-palveluja, myös julkisesti säänneltyjä palveluja, edellyttäen että niiden käyttöä koskevia edellytyksiä noudatetaan;

               d)

               tiivis yhteistyö GNSS-järjestelmiin liittyvissä turvallisasioissa siten, että vahvistetaan ja pannaan täytäntöön vastaavantasoiset GNSS-turvallisuustoimenpiteet sekä unionissa että Norjassa;

               e)

               sopimuspuolten niiden kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen, jotka liittyvät eurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemiin.

         2.   Tämä sopimus ei vaikuta Euroopan unionin lainsäädännössä Galileo-ohjelman toimintaa varten säädettyyn institutionaaliseen rakenteeseen. Tämä sopimus ei myöskään vaikuta sovellettaviin sääntelytoimenpiteisiin, joilla pannaan täytäntöön leviämisen estämistä ja vientivalvontaa koskevat velvoitteet, mukaan lukien teknologian aineettoman viennin valvonta, eikä kansallista turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin.
   4 artikla
   Radiotaajuudet
   1.   Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä eurooppalaisiin satelliittinavigointijärjestelmiin liittyvissä radiotaajuuskysymyksissä Kansainvälisessä televiestintäliitossa (ITU) ottaen huomioon 5 päivänä marraskuuta 2004 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan ‘Yhteisymmärryspöytäkirja Galileo-radiosatelliittinavigointijärjestelmää koskevien ITU:n tallentamien tietojen hallinnoinnista’.
   2.   Tässä yhteydessä sopimuspuolet suojaavat riittävät taajuudet eurooppalaisille satelliittinavigointijärjestelmille sen varmistamiseksi, että näiden järjestelmien palvelut ovat käyttäjien saatavilla.
   3.   Lisäksi sopimuspuolet pitävät tärkeänä radionavigointitaajuuksien suojaamista katkoksilta ja häiriöiltä. Tätä varten ne yksilöivät häiriöiden lähteitä ja etsivät molemminpuolisesti hyväksyttäviä ratkaisuja häiriöiden torjumiseksi.
   4.   Tällä sopimuksella ei millään tavoin poiketa voimassa olevista ITU:n säännöistä, kuten ITU:n radio-ohjesäännöstä.
   5 artikla
   Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemat
   1.   Norja helpottaa kaikin mahdollisin tavoin eurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemien (jäljempänä ’maa-asemat’) käyttöönottoa, huoltoa ja korvaamista sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla.
   2.   Norja varmistaa kaikin mahdollisin tavoin maa-asemien suojelun sekä jatkuvan ja keskeytymättömän toiminnan alueillaan, tarvittaessa muun muassa lainvalvontaviranomaistensa toiminnan avulla. Norja suojaa maa-asemia kaikin mahdollisin tavoin paikalliselta radiohäirinnältä, tietomurroilta ja salakuuntelulta.
   3.   Maa-asemia koskevista sopimussuhteista sovitaan Euroopan komission ja omistusoikeuksien haltijan kesken. Norjan viranomaiset kunnioittavat täysin maa-asemien erityisasemaa ja pyrkivät mahdollisuuksien mukaan saamaan Euroopan komission etukäteishyväksynnän ennen maa-asemiin kohdistuvia toimia.
   4.   Norja sallii kaikille Euroopan unionin nimeämille tai muutoin valtuuttamille henkilöille jatkuvan ja esteettömän pääsyn maa-asemille. Tätä varten Norja perustaa yhteyspisteen, jolle annetaan tiedot maa-asemille matkustavista henkilöistä ja joka kaikin tavoin helpottaa näiden henkilöiden käytännön liikkumista ja toimintaa.
   5.   Tulli tai poliisi ei saa tarkastaa virallisella sinetillä tai merkinnällä varustettuja maa-asemien arkistoja tai laitteistoja eikä kuljetettavia asiakirjoja, riippumatta siitä, missä muodossa ne ovat.
   6.   Jos maa-asemien turvallisuus tai niiden toiminta on uhattuna tai vaarassa, Norja ja Euroopan komissio ilmoittavat viipymättä toisilleen asiasta ja toimenpiteistä tilanteen korjaamiseksi. Euroopan komissio voi nimittää muun luotetun tahon tällaisia tietoja Norjan kanssa vaihtavaksi yhteyspisteeksi.
   7.   Sopimuspuolet määrittelevät 1–6 kohdassa tarkoitettuihin kysymyksiin sovellettavat yksityiskohtaisemmat menettelyt erillisellä järjestelyllä. Menettelyissä olisi käsiteltävä muun muassa tarkastuksia, yhteyspisteiden tehtäviä, kuriireille asetettavia vaatimuksia ja toimenpiteitä, joilla torjutaan paikallisia radiotaajuushäiriöitä ja ilkivaltayrityksiä.
   6 artikla
   Turvallisuus
   1.   Sopimuspuolet ovat vakuuttuneet tarpeesta suojata maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät väärinkäytön, häiriöiden, katkosten ja ilkivallan kaltaisilta uhilta. Sopimuspuolet toteuttavat näin ollen kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet, joihin tarvittaessa kuuluu erillisten sopimusten tekeminen, jotta varmistetaan satelliittinavigointipalvelujen ja niihin liittyvän sopimuspuolten alueilla sijaitsevan infrastruktuurin ja kriittisen omaisuuden keskeytymätön toiminta, turvallisuus ja suoja.
   Euroopan komissio aikoo kehittää keinoja eurooppalaisten GNSS-ohjelmien arkaluontoisen omaisuuden, tiedon ja teknologian suojaamiseksi, valvomiseksi ja hallinnoimiseksi, jotta tällaiset uhat ja ei-toivottu leviäminen voidaan torjua.
   2.   Norja vahvistaa tässä yhteydessä aikomuksensa pikaisesti hyväksyä ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan säännökset, jotka tarjoavat vastaavantasoisen turvallisuuden ja suojan kuin Euroopan unionissa sovellettavat säännökset.
   Tämän osoituksena sopimuspuolet käsittelevät GNSS-turvallisuusasioita, myös valtuuttamista, eurooppalaisten GNSS-järjestelmien hallintorakenteen asiaankuuluvissa komiteoissa. Käytännön järjestelyt ja menettelyt määritetään kyseisten komiteoiden työjärjestyksissä ottaen huomioon myös ETA-sopimuksen puitteet.
   3.   Tilanteessa, jossa tällaista vastaavantasoista turvallisuutta ja suojaa ei voida saavuttaa, sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tilanteen korjaamiseksi. Tarvittaessa tämän alan yhteistyön laajuutta voidaan mukauttaa vastaavasti.
   7 artikla
   Turvaluokiteltujen tietojen vaihto
   1.   Unionin turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa ja suojauksessa on noudatettava 22 päivänä marraskuuta 2004 allekirjoitettua Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välistä sopimusta turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä (3) ja kyseisen sopimuksen soveltamismääräyksiä.
   2.   Norja voi vaihtaa Galileoa koskevia turvaluokiteltuja tietoja, joissa on kansallinen turvaluokitusmerkintä, niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden kanssa se on tehnyt asiasta kahdenvälisen sopimuksen.
   3.   Sopimuspuolet pyrkivät luomaan kattavan ja johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen Galileo-ohjelmaa koskevien turvaluokiteltujen tietojen vaihdolle niiden kesken.
   8 artikla
   Viennin valvonta
   1.   Jotta sopimuspuolet harjoittaisivat yhdenmukaista vientivalvonta- ja leviämisenestopolitiikkaa Galileon yhteydessä, Norja vahvistaa aikomuksensa pikaisesti hyväksyä ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan säännökset, joilla varmistetaan vastaavantasoinen Galileon teknologian, tietojen ja osien viennin valvonta ja leviämisen estäminen kuin unionissa ja sen jäsenvaltioissa.
   2.   Tilanteessa, jossa tällaista vastaavantasoista viennin valvontaa ja leviämisen estämistä ei voida saavuttaa, sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tilanteen ratkaisemiseksi. Tarvittaessa tämän alan yhteistyön laajuutta voidaan mukauttaa vastaavasti.
   9 artikla
   Julkisesti säännelty palvelu
   Norja on ilmaissut kiinnostuksensa Galileon julkisesti säänneltyyn palveluun ja pitää sitä tärkeänä osatekijänä osallistumisessaan eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin. Sopimuspuolet sopivat keskustelevansa asiasta, kun julkisesti säännellyn palvelun saatavuutta koskeva politiikka ja toimintaan liittyvät järjestelyt on määritetty.
   10 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   1.   Sopimuspuolet toteavat, että lähestymistapojen yhteensovittaminen maailmanlaajuisia satelliittinavigointipalveluja koskevissa kansainvälisissä standardointi- ja sertifiointielimissä on tärkeää. Sopimuspuolet erityisesti tukevat yhdessä Galileo-standardien kehittämistä ja edistävät niiden soveltamista maailmanlaajuisesti korostaen yhteentoimivuutta muiden GNSS-järjestelmien kanssa.
   2.   Näin ollen sopimuspuolet pyrkivät edistämään ja toteuttamaan tämän sopimuksen tavoitteita tekemällä tilanteen mukaan yhteistyötä kaikissa GNSS-järjestelmiin liittyvissä asioissa ja varsinkin niissä, joita käsitellään Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja ITU:ssa.
   11 artikla
   Neuvottelut ja riitojen ratkaiseminen
   Sopimuspuolet neuvottelevat viipymättä minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä kysymyksistä, jotka koskevat tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista. Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat mahdolliset erimielisyydet ratkaistaan sopimuspuolten välisillä neuvotteluilla.
   12 artikla
   Voimaantulo ja irtisanominen
   1.   Sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   Ilmoitukset toimitetaan neuvoston pääsihteeristölle, joka toimii tämän sopimuksen tallettajana.
   2.   Tämän sopimuksen päättyminen tai irtisanominen ei vaikuta sen perusteella toteutettujen järjestelyjen eikä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla syntyneiden erityisten oikeuksien ja velvoitteiden voimassaoloon tai kestoon.
   3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutos tulee voimaan päivänä, jona vastaanotetaan viimeinen diplomaattinen nootti, jolla toiselle osapuolelle ilmoitetaan muutoksen voimaantulon edellyttämien sisäisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Norja sekä Euroopan unioni sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona ne ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   5.   Kumpi tahansa sopimuspuoli voi päättää tämän sopimuksen ilmoittamalla tästä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti kuusi kuukautta etukäteen.
   Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä, ja sen jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1.

      (2)  EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1.

      (3)  EUVL L 362, 9.12.2004, s. 29.


title: ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla annettu valtion tuen hyväksyntä — EFTAn valvontaviranomaisen päätös olla esittämättä vastavätteitä

text:
Avis juridique important

|

E1995C0706(01)

Virallinen lehti nro C 170 , 06/07/1995 s. 0007 - 0007

ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla annettu valtion tuen hyväksyntä EFTAn valvontaviranomaisen päätös olla esittämättä vastaväitteitä (95/C 170/06)Hyväksymispäivämäärä: 10 päivä toukokuuta 1995EFTA-valtio: NorjaTuki N:o: 95-001Nimike: Audiovisuaalisen tuotantosäätiön (Audiovisuelt produktsjonsfond) hallinnoimaan audiovisuaaliseen tuotantoon tarkoitettu tukiTavoite: Kulttuurituki korkealuokkaisiin kokoillan elokuviinOikeudellinen peruste:- Parlamentin päätöslauselma N:o 1 (1993-94)- Kulttuuriasiain ministeriön 8 päivänä marraskuuta antamat Audiovisuaalista tuotantosäätiötä koskevat asetukset- Kulttuuriasiain ministeriön 9 päivänä marraskuuta antamat elokuva- ja televisiotuotannolle myönnettäviä apurahoja koskevat suuntaviivatTuen taso: 100 prosenttiin sopivaksi katsotuista hankkeen kustannuksistaTalousarvio: Talousarvion mukaiset määrärahat vuodelle 1995: NOK 48 miljoonaaKestoaika: ToistaiseksiTuen myöntämisen ehdot: Yksinkertaistettu vuosikertomus


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009 , yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               3.10.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 260/20

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 922/2009/EY,
   tehty 16 päivänä syyskuuta 2009,
   yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ensimmäisen kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Perustamissopimuksen 154 artiklassa määrätään, että myötävaikuttaakseen perustamissopimuksen 14 ja 158 artiklassa määrättyjen tavoitteiden toteuttamiseen ja mahdollistaakseen sen, että Euroopan unionin kansalaiset, taloudelliset toimijat sekä alueelliset ja paikalliset yhteisöt voivat saada täyden hyödyn sellaisen alueen toteuttamisesta johtuvista eduista, jolla ei ole sisäisiä rajoja, yhteisön olisi myötävaikutettava Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen toteuttamalla toimia verkkojen yhteenliitettävyyden ja yhteentoimivuuden sekä niihin pääsyn edistämiseksi.

               (2)

               Neuvosto korosti komission tiedonannosta ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”1 päivänä joulukuuta 2005 antamissaan päätelmissä, että talouskasvuun ja tuottavuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla kohdennetumpaa, tuloksellisempaa ja yhtenäisempää politiikkaa tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Komissiota pyydettiin edistämään kokemustenvaihdon kautta tieto- ja viestintätekniikan tehokasta käyttöä julkisissa palveluissa ja kehittämään yhteisiä lähestymistapoja keskeisiin kysymyksiin kuten yhteentoimivuuteen ja avoimien standardien tulokselliseen käyttöön.

               (3)

               Euroopan parlamentti edellytti kasvua ja työllisyyttä edistävästä eurooppalaisesta tietoyhteiskunnasta 14 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan päätöslauselmassa (4), että julkisen sektorin sähköisissä palveluissa kansalaisille ja yrityksille annetaan etusija yhteentoimivuudelle ja parhaille käytänteille, sillä tavoitteena on helpottaa kansalaisten vapaata ja esteetöntä liikkuvuutta, sijoittautumista ja työllisyyttä jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentti myös kehotti jäsenvaltioita toteuttamaan i2010-aloitteet ja -ohjelmat julkishallintoa uudistettaessa, jotta pienet ja keskisuuret yritykset ja kansalaiset voivat käyttää palveluja paremmin, tehokkaammin ja vaivattomammin.

               (4)

               Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikasta vastaavat ministerit sopivat 24 päivänä marraskuuta 2005 annetussa Manchesterin ministerijulistuksessa muun muassa pyrkivänsä yhdessä ja komission kanssa jakamaan nykyisiä työkaluja, yhteisiä eritelmiä, standardeja ja ratkaisuja entistä tuloksellisemmin ja edistämään tarvittaessa ratkaisujen kehittämistä yhdessä.

               (5)

               Lissabonin ministerijulistuksessa, joka annettiin 19 päivänä syyskuuta 2007, ministerit pyysivät komissiota muun muassa helpottamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa, jotta voitaisiin määritellä, kehittää, toteuttaa ja tarkkailla maiden ja alojen välistä yhteentoimivuutta, sekä totesivat, että yhteisön lainsäädännössä olisi jatkossa erityisesti ennakoitava ja arvioitava kyseisen lainsäädännön vaikutuksia tieto- ja viestintätekniseen infrastruktuuriin ja palvelujen muutostarpeeseen.

               (6)

               Tieto- ja viestintätekniikan nopeassa kehityksessä on riskinä se, että jäsenvaltiot päätyvät erilaisiin tai yhteensopimattomiin ratkaisuihin ja että saattaa kehittyä uusia ”sähköisiä esteitä”, jotka haittaavat sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa ja siihen liittyviä liikkumisvapauksia. Tämä voisi vähentää markkinoiden avoimuutta ja kilpailua sekä haitata joidenkin taloudellisten ja ei-taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen tuottamista kansalaisille ja yrityksille. Jäsenvaltioiden ja komission olisi entistä voimakkaammin pyrittävä välttämään markkinoiden pirstaloituminen, saavuttamaan yhteentoimivuus ja edistämään yhteisesti sovittujen tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen käyttöä samalla kun varmistetaan, että kehitystä ohjataan asianmukaisella tavalla.

               (7)

               Kansalaiset ja yritykset hyötyisivät myös yhteisistä, uudelleenkäytettävistä ja yhteentoimivista ratkaisuista sekä yhteentoimivista hallinnon taustaprosesseista, sillä nämä ratkaisut ja prosessit edistäisivät julkisten palvelujen tehokasta ja tuloksellista tarjontaa kansalaisille ja yrityksille maiden ja hallinnonalojen rajojen yli.

               (8)

               Edelleen on pyrittävä varmistamaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävä yhteentoimivuus, vaihtamaan kokemuksia, luomaan ja ylläpitämään yhteisiä ja jaettuja lähestymistapoja, eritelmiä, standardeja ja ratkaisuja sekä arvioimaan yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä vaikutuksia, jotta voidaan tukea tehokasta ja tuloksellista rajat ylittävää vuorovaikutusta muun muassa kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanossa samalla kun vähennetään hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia.

               (9)

               Näihin haasteisiin olisi pyrittävä vastaamaan tiiviillä yhteistyöllä, koordinoinnilla ja vuoropuhelulla komission ja jäsenvaltioiden välillä ja tiiviissä vuorovaikutuksessa Euroopan unionin politiikan toteutuksesta vastaavien hallinnonalojen kanssa ja tarvittaessa eri sidosryhmien kanssa kiinnittäen asianmukaista huomiota Euroopan unionin painopistealoihin ja kielelliseen monimuotoisuuteen sekä siihen, että kehitetään yhteisiä lähestymistapoja keskeisiin kysymyksiin, kuten yhteentoimivuuteen ja avoimien standardien tulokselliseen käyttöön.

               (10)

               Infrastruktuuripalveluja olisi ylläpidettävä ja tarjottava kestävällä tavalla yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/387/EY (5) (IDABC-ohjelma) mukaisesti, jossa edellytetään, että komissio määrittelee mekanismit, joilla voidaan varmistaa infrastruktuuripalvelujen rahoituksen ja toiminnan kestävyys. Tällaisista infrastruktuuripalveluista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpantaessa eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 1719/1999/EY (6) (IDA-ohjelma) ja eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisten verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 1720/1999/EY (7) (IDA-ohjelma) sekä IDABC-ohjelman ja muiden asiaan liittyvien ohjelmien toteutuksen yhteydessä.

               (11)

               IDABC-ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 2009, ja sen seuraajaksi olisi perustettava yhteisön ohjelma yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille, jäljempänä ’ISA-ohjelma’, joka vastaa edellä mainittuihin haasteisiin.

               (12)

               ISA-ohjelman olisi perustuttava IDA- ja IDABC-ohjelmista saatuihin kokemuksiin. Olisi otettava huomioon myös IDABC-ohjelmasta tehtyjen arviointien päätelmät, joissa tarkastellaan ohjelman merkityksellisyyttä, tehokkuutta, tuloksellisuutta, hyödyllisyyttä ja johdonmukaisuutta. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös ohjelman käyttäjien ilmaisemiin tarpeisiin. On osoitettu, että koordinoidulla lähestymistavalla saadaan nopeammin laadukkaampia ja hallinnon tarpeisiin vastaavia tuloksia, kun hyödynnetään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä kehitettäviä ja käytettäviä yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja. IDA- ja IDABC-ohjelmien yhteydessä toteutetuilla toimilla on jo merkittävästi pystytty parantamaan ja parannetaan edelleen yhteentoimivuutta, joka tukee sähköistä tiedonvaihtoa eurooppalaisten julkishallintojen välillä, mistä on myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoille.

               (13)

               Jotta ISA-ohjelmassa voidaan välttää pirstaleisuus ja varmistaa kokonaisvaltainen lähestymistapa, sen painopisteitä asetettaessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.

               (14)

               ISA-ohjelmassa luotavien tai käytettävien ratkaisujen olisi oltava kysyntään perustuvia ja mahdollisimman pitkälti osa johdonmukaista palvelujärjestelmää, jolla helpotetaan eurooppalaisten julkishallintojen vuorovaikutusta, ja niiden olisi turvattava tai mahdollistettava maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävä yhteentoimivuus tai helpotettava sitä.

               (15)

               ISA-ohjelmalla olisi pystyttävä varmistamaan, että saatavilla on toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, jotka tukevat maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää vuorovaikutusta eurooppalaisten julkishallintojen välillä, ja sen pitäisi auttaa eri hallinnonaloja arvioimaan yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä vaikutuksia ja suunnittelemaan tarvittavien ratkaisujen käyttöönottoa.

               (16)

               Yhteisten toteutuspuitteiden olisi sisällettävä muun muassa yhteisiä eritelmiä, ohjeistoja ja menetelmäkokonaisuuksia sekä yhteisiä strategioita. Kyseisten puitteiden olisi täytettävä voimassa olevan yhteisön lainsäädännön vaatimukset.

               (17)

               Sen lisäksi, että varmistetaan nykyisten IDA- ja IDABC-ohjelmissa ja muiden vastaavien aloitteiden yhteydessä luotujen, olemassa olevien yhteisten palvelujen toiminta ja parantaminen, ISA-ohjelmassa olisi tuettava uusien yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön saamista, toimintaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta.

               (18)

               Kun otetaan huomioon paikallisille ja alueellisille hallinnoille kuuluva tehtävä varmistaa eurooppalaisten julkishallintojen tuloksellinen toiminta ja yhteentoimivuus, on tärkeää, että ratkaisuissa otetaan huomioon paikallis- ja aluehallinnon tarpeet.

               (19)

               Sen lisäksi, että varmistetaan nykyisten IDA- ja IDABC-ohjelmissa ja muiden vastaavien aloitteiden yhteydessä luotujen uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen parantaminen, ISA-ohjelmassa olisi tuettava uusien uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen luomista, tarjontaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta, mukaan luettuna yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arvioinnin perusteella määritetyt tarpeet ja vaatimukset.

               (20)

               ISA-ohjelmassa olisi yhteisten ratkaisujen luomisen, parantamisen tai käyttämisen osalta mahdollisuuksien mukaan käytettävä perustana tai niiden yhteydessä olisi harjoitettava kokemusten vaihtoa ja ratkaisujen jakamista sekä hyviä toimintatapoja koskevaa tietojenvaihtoa ja hyvien toimintatapojen käytön edistämistä. Tässä yhteydessä olisi edistettävä eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden noudattamista sekä standardien ja eritelmien avoimuutta.

               (21)

               ISA-ohjelmassa luotavien tai käytettävien ratkaisujen olisi perustuttava teknologianeutraaliuteen ja sovitettavuuteen, jotta voidaan varmistaa, että kansalaiset, yritykset ja hallinnot voivat vapaasti valita käytettävän tekniikan.

               (22)

               Kaikessa ISA-ohjelman toiminnassa olisi sovellettava tietoturvaa, yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia periaatteita.

               (23)

               Vaikka onkin toivottavaa, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ISA-ohjelman toimiin, olisi voitava toteuttaa sellaisia toimia, joihin osallistuu vain osa jäsenvaltioista. Poisjääneitä jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään mukaan myöhemmässä vaiheessa.

               (24)

               ISA-ohjelman olisi tuettava mahdollisia i2010-aloitteen jatkoaloitteita ja otettava päällekkäisyyksien välttämiseksi huomioon muut tieto- ja viestintätekniikan alan yhteisöohjelmat, varsinkin tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma, joka kuuluu kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan (2007–2013), josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1639/2006/EY (8).

               (25)

               Vuorovaikutus yksityisen sektorin ja muiden tahojen kanssa on jo osoittanut tehokkuutensa ja lisäarvonsa. Siksi olisi pyrittävä synergioihin näiden sidosryhmien kanssa, jotta markkinoilla saatavilla olevat ja markkinoiden ylläpitämät ratkaisut voidaan mahdollisuuksien mukaan asettaa etusijalle. Tässä yhteydessä olisi jatkettava nykyiseen tapaan konferenssien, seminaarien ja muiden kokousten järjestämistä, jotta näiden sidosryhmien kanssa voidaan olla vuorovaikutuksessa. Sähköisten foorumien jatkuvaa käyttöä olisi edistettävä edelleen. Yhteydenpitoon näiden sidosryhmien kanssa olisi käytettävä kaikkia muitakin asianmukaisia välineitä.

               (26)

               ISA-ohjelman toteutuksessa olisi noudatettava julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä.

               (27)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti.

               (28)

               ISA-ohjelmaa olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta sitä voidaan tarkistaa.

               (29)

               Kansainvälistä yhteistyötä olisi edistettävä, ja tältä osin myös Euroopan talousalueeseen kuuluvien valtioiden ja EU:n jäsenehdokasvaltioiden olisi voitava osallistua ISA-ohjelmaan. Myös yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tai elinten kanssa olisi edistettävä, varsinkin Euro–Välimeri-kumppanuuden ja itäisen kumppanuuden puitteissa ja naapurimaiden, erityisesti Länsi-Balkanin maiden ja Mustanmeren alueen maiden kanssa.

               (30)

               Olisi kartoitettava edelleen mahdollisuuksia käyttää liittymisen valmistelemista koskevia varoja helpottamaan ehdokasmaiden osallistumista ISA-ohjelmaan ja mahdollisuuksia rakennerahastojen ja käyttäjien yhteisrahoitukseen ISA-ohjelmassa luotujen tai parannettujen yhteisten toteutuspuitteiden ja yleiskäyttöisten työkalujen käyttämisessä.

               (31)

               Jotta varmistetaan yhteisön varojen järkevä hoito ja vältetään laitekannan tarpeeton paisuminen, päällekkäiset selvitykset ja hajanaiset lähestymistavat, ISA-ohjelmassa luotuja tai käytettyjä ratkaisuja olisi voitava käyttää myös muissa kuin yhteisön aloitteissa edellyttäen, että tästä ei aiheudu menoja Euroopan unionin yleiseen talousarvioon eikä ratkaisuun liittyvä keskeisin yhteisön tavoite vaarannu.

               (32)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan monivuotisen ohjelman rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Näiden rahoituspuitteiden olisi katettava myös suoraan ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot sekä erityisesti selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja julkaisumenot sekä tietojenvaihdon ja -käsittelyn edellyttämistä tieto- ja viestintätekniikan järjestelmistä ja verkoista aiheutuvat menot samoin kuin komission ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvitsemasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta johtuvat kaikki muut menot.

               (33)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli helpottaa eurooppalaisten julkishallintojen tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkaa ja toimintaa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kohde ja tavoite
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan kaudeksi 2010–2015 eurooppalaisten julkishallintojen, paikallis- ja aluehallinnot sekä yhteisön toimielimet ja muut elimet mukaan luettuina, yhteentoimivuusratkaisuja koskeva ohjelma, jäljempänä ’ISA-ohjelma’, jossa tuotetaan yhteentoimivuutta parantavia yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja.
   2.   ISA-ohjelman tavoitteena on tukea eurooppalaisten julkishallintojen yhteistyötä helpottamalla niiden ja niiden puolesta julkisia tehtäviä suorittavien elinten tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkoja ja toimintoja tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               a)

               ’yhteentoimivuudella’ erillisten ja erilaisten organisaatioiden kykyä olla vuorovaikutuksessa niiden yhteistä etua palvelevien ja yhteisesti sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi jakamalla tietoa ja osaamista organisaatioiden kesken niiden käyttämien toimintaprosessien kautta käyttäen niiden tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien välistä tiedonsiirtoa;

               b)

               ’ratkaisuilla’ yhteisiä toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja;

               c)

               ’yhteisillä toteutuspuitteilla’ strategioita, eritelmiä, menetelmäkokonaisuuksia, ohjeistoja ja vastaavia lähestymistapoja ja asiakirjoja;

               d)

               ’yhteisillä palveluilla’ yleiskäyttöisiä toimivia sovelluksia ja infrastruktuureja, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla;

               e)

               ’yleiskäyttöisillä työkaluilla’ referenssiratkaisuja, jaettuja ja yhteistyöhön perustuvia kehitysalustoja, yhteisiä komponentteja ja vastaavia rakenneosia, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla;

               f)

               ’toimilla’ selvityksiä, hankkeita ja liitännäistoimenpiteitä;

               g)

               ’liitännäistoimenpiteillä’ strategisia toimenpiteitä ja tiedotustoimenpiteitä, ISA-ohjelman hallinnointia tukevia toimenpiteitä, kokemustenvaihtoon liittyviä toimenpiteitä sekä hyviä toimintatapoja koskevaan tiedonvaihtoon ja niiden käytön edistämiseen liittyviä toimenpiteitä.

         3 artikla
   Toimet
   ISA-ohjelmassa tuetaan ja edistetään

               a)

               maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää yhteentoimivuutta tukevien yhteisten toteutuspuitteiden luomista ja parantamista;

               b)

               ehdotetun tai hyväksytyn yhteisölainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia sekä tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien toteutuksen suunnittelua;

               c)

               olemassa olevien yhteisten palvelujen käyttöä ja parantamista sekä uusien yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön saamista, käyttöä ja parantamista, julkisen avaimen infrastruktuurien (PKI) yhteentoimivuus mukaan lukien;

               d)

               olemassa olevien uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen parantamista sekä uusien uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen luomista, tarjontaa ja parantamista.

         4 artikla
   Yleiset periaatteet
   ISA-ohjelmassa käynnistettyjen tai jatkettujen toimien on noudatettava seuraavia periaatteita:

               a)

               teknologianeutraaliuden ja sovitettavuuden periaate;

               b)

               avoimuuden periaate;

               c)

               uudelleenkäytettävyyden periaate;

               d)

               yksityisyyden ja henkilötietojen suojan periaate; ja

               e)

               tietoturvan periaate.

         5 artikla
   Toimet
   1.   Yhteisö toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 9 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa määritellyt toimet 8 artiklassa säädettyjen toteutussääntöjen mukaisesti. Toimien käytännön toteutuksesta vastaa komissio.
   2.   Selvitys tehdään yhdessä vaiheessa ja sen päätteeksi laaditaan loppuraportti.
   3.   Hanke koostuu tarvittaessa kolmesta vaiheesta:

               a)

               suunnitteluvaihe, jonka päätteeksi vahvistetaan hankesuunnitelma;

               b)

               täytäntöönpanovaihe, jonka päätteeksi laaditaan täytäntöönpanoraportti; ja

               c)

               toimitusvaihe, joka alkaa, kun ratkaisu asetetaan käytettäväksi.

         Tarvittavat hankevaiheet määritellään, kun toimi sisällytetään työohjelmaan.
   4.   ISA-ohjelman toteutusta tuetaan liitännäistoimenpitein.
   6 artikla
   Hankesuunnitelma ja täytäntöönpanoraportti
   1.   Hankesuunnitelmassa kuvataan

               a)

               ratkaisun soveltamisala ja tavoitteet sekä kohteena oleva ongelma tai mahdollisuus, mukaan luettuina oletetut hyödynsaajat ja hyödyt, sekä tällaisten hyötyjen mittaamisessa käytettävät määrälliset ja laadulliset indikaattorit;

               b)

               lähestymistapa, mukaan luettuina hankkeen organisatoriset näkökohdat, kuten vaiheet, tuotokset ja osatavoitteet, ja toimenpiteet monikielisen viestinnän helpottamiseksi;

               c)

               sidosryhmät ja käyttäjät sekä asiaan liittyvä hallintorakenne;

               d)

               ratkaisun yksityiskohdat, mukaan luettuina sen johdonmukaisuus ja riippuvuudet suhteessa muihin ratkaisuihin, ennakoitujen kustannusten jakautuminen, ajoitus ja vaatimukset sekä arvio omistajuuden kokonaiskustannuksista, mukaan luettuina mahdolliset vuotuiset käyttökustannukset;

               e)

               ratkaisun ominaisuudet; ja

               f)

               rajoitukset, mukaan luettuina tietoturvaan ja tietosuojaan liittyvät vaatimukset.

         2.   Täytäntöönpanoraportissa kuvataan

               a)

               soveltamisala, tavoitteet ja ongelma tai mahdollisuus suhteessa hankesuunnitelmaan;

               b)

               hankkeen tuloksellisuus, mukaan luettuina selvitys saavutuksista, toteutuneista kustannuksista, todellisesta aikataulusta ja vaatimuksista verrattuna hankesuunnitelmaan, investoinnin odotettu tuotto sekä omistajuuden kokonaiskustannukset, mukaan luettuina vuotuiset käyttökustannukset;

               c)

               organisatoriset näkökohdat, mukaan luettuina käytetyn hallintorakenteen soveltuvuus ja mahdolliset suositukset täytäntöönpanovaiheen jälkeisestä hallintorakenteesta;

               d)

               tarvittaessa ehdotus suunnitelmaksi ratkaisun viemiseksi toimitusvaiheeseen sekä palvelutasoindikaattorit; ja

               e)

               saatavilla oleva loppukäyttäjille suunnattu ja tekninen tukimateriaali.

         7 artikla
   Ratkaisut
   1.   Yhteiset toteutuspuitteet laaditaan ja niitä ylläpidetään selvitysten avulla.
   Selvityksillä tuetaan myös ehdotetun tai hyväksytyn yhteisölainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia sekä tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien ratkaisujen toteutuksen suunnittelua.
   2.   Tutkimukset on julkaistava ja toimitettava Euroopan parlamentin toimivaltaisille valiokunnille sellaisten tulevien lainsäädäntömuutosten pohjaksi, joilla pyritään varmistamaan eurooppalaisten julkishallintojen käyttämien tieto- ja viestintätekniikan järjestelmien yhteentoimivuus.
   3.   Yleiskäyttöiset työkalut toteutetaan ja niitä ylläpidetään hankkeiden avulla. Hankkeissa myös luodaan, viedään tuotantovaiheeseen, tarjotaan ja ylläpidetään yhteisiä palveluja.
   8 artikla
   Toteutussäännöt
   1.   ISA-ohjelman toteutuksessa on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.
   2.   Selvityksissä ja hankkeissa on pyrittävä siihen, että niihin osallistuu mahdollisimman monta jäsenvaltiota. Selvityksiin ja hankkeisiin on päästävä mukaan missä vaiheessa tahansa, ja niihin osallistumattomia jäsenvaltioita on kannustettava liittymään niihin myöhemmässä vaiheessa.
   3.   Kansallisten ja yhteisön järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi on nimettävä yhteiset toteutuspuitteet, yhteiset palvelut ja yleiskäyttöiset työkalut, jotka liittyvät nykyisiin tietojenvaihtoa ja palvelujen integrointia koskeviin eurooppalaisiin standardeihin taikka julkisiin tai avoimiin eritelmiin.
   4.   Ratkaisujen luomisessa tai parantamisessa on mahdollisuuksien mukaan käytettävä perustana tai niiden yhteydessä on harjoitettava kokemusten vaihtoa ja hyviä toimintatapoja koskevaa tiedonvaihtoa sekä hyvien toimintatapojen käytön edistämistä.
   5.   Päällekkäisyyksien välttämiseksi ja ratkaisujen toteuttamisen nopeuttamiseksi on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon muissa asiaan liittyvissä yhteisön ja jäsenvaltioiden aloitteissa aikaansaadut tulokset.
   Mahdollisimman suuren synergian, täydentävyyden ja yhteispanostuksen aikaansaamiseksi toimia on mahdollisuuksien mukaan koordinoitava muiden asiaan liittyvien yhteisön aloitteiden kanssa.
   6.   Toimien käynnistämisestä, niiden vaiheiden määrittelystä, hankesuunnitelmien ja täytäntöönpanoraporttien laatimisesta sekä näiden seurannasta vastaa komissio osana 9 artiklan mukaisesti laaditun työohjelman toteutusta.
   9 artikla
   Työohjelma
   1.   Komissio laatii toimien toteuttamista varten työohjelman tämän päätöksen koko soveltamisajaksi.
   2.   Komissio hyväksyy työohjelman ja vähintään kerran vuodessa siihen mahdollisesti tehtävät muutokset.
   3.   Komission hyväksyessä työohjelmaa ja siihen mahdollisesti tehtäviä muutoksia noudatetaan 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 kohdan soveltamista.
   4.   Työohjelman on kunkin toimen osalta soveltuvin osin sisällettävä

               a)

               kuvaus soveltamisalasta, tavoitteista, ongelmasta tai mahdollisuudesta, oletetuista hyödynsaajista ja hyödyistä sekä organisatorisesta ja teknisestä lähestymistavasta;

               b)

               erittely oletetuista kustannuksista ja tarpeen mukaan osatavoitteista.

         5.   Hanke voidaan sisällyttää työohjelmaan missä tahansa hankkeen vaiheessa.
   10 artikla
   Talousarviota koskevat säännökset
   1.   Varoja otetaan käyttöön seuraavien osatavoitteiden saavuttamisen perusteella:

               a)

               selvityksen, liitännäistoimenpiteen tai hankkeen suunnitteluvaiheen käynnistämisen osalta toimen sisällyttäminen työohjelmaan;

               b)

               hankkeen täytäntöönpanovaiheen käynnistämisen osalta hankesuunnitelman vahvistaminen;

               c)

               hankkeen tätä seuraavan toimitusvaiheen käynnistämisen osalta täytäntöönpanoraportin vahvistaminen.

         2.   Täytäntöönpanovaiheessa ja mahdollisessa toimitusvaiheessa saavutettaviksi kaavaillut osatavoitteet on määriteltävä työohjelmassa.
   3.   Jos hanke sisällytetään työohjelmaan sen täytäntöönpano- tai toimitusvaiheessa, varoja otetaan käyttöön, kun hanke sisällytetään työohjelmaan.
   4.   Sellaiset työohjelmaan tehtävät muutokset, jotka koskevat yli 400 000 euron toimikohtaisia talousarviomäärärahoja, vahvistetaan 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen.
   5.   ISA-ohjelman toteutuksessa on noudatettava julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä.
   11 artikla
   Yhteisön rahoitusosuus
   1.   Yhteisten toteutuspuitteiden ja yleiskäyttöisten työkalujen luominen ja parantaminen rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta. Tällaisten toteutuspuitteiden ja työkalujen käytön rahoittavat käyttäjät.
   2.   Yhteisten palvelujen luominen, tuotantokäyttöön saaminen ja parantaminen rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta. Tällaisten palvelujen toiminta rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta, jos niiden käyttö voi palvella yhteisön etua. Muissa tapauksissa palvelujen käytön, mukaan luettuna niiden hajautettu toiminta, rahoittavat käyttäjät.
   3.   Liitännäistoimenpiteet rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta.
   12 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa eurooppalaisten julkishallintojen yhteentoimivuusratkaisuja käsittelevä komitea, jäljempänä ’ISA-komitea’.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   3.   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetyksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
   13 artikla
   Seuranta ja arviointi
   1.   Komissio seuraa säännöllisesti ISA-ohjelman toteutusta. Se selvittää mahdollisuuksia synergioihin muiden yhteisön ohjelmien kanssa.
   Komissio laatii ISA-ohjelman toteutuksesta vuosittain kertomuksen ISA-komitealle.
   2.   Ratkaisuja tarkastellaan uudelleen joka toinen vuosi.
   3.   ISA-ohjelmalle tehdään väliarviointi ja loppuarviointi, joiden tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. Euroopan parlamentin toimivaltainen valiokunta voi tässä yhteydessä pyytää komissiota esittelemään arviointitulokset ja vastaamaan valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin.
   Arvioinneissa tarkastellaan muun muassa ISA-ohjelman toimien merkityksellisyyttä, tuloksellisuutta, tehokkuutta, hyödyllisyyttä, kestävyyttä ja johdonmukaisuutta sekä arvioidaan sen onnistumista suhteessa ISA-ohjelman ja työohjelman tavoitteeseen. Loppuarvioinnissa tarkastellaan lisäksi sitä, missä määrin ISA-ohjelma on saavuttanut tavoitteensa.
   Lisäksi arvioinneissa tarkastellaan hyötyjä, joita toimista on koitunut yhteisölle yhteisten politiikkojen edistämisen kannalta, yksilöidään asiat, joissa on mahdollista tehdä parannuksia, ja selostetaan synergioita muiden yhteisön aloitteiden kanssa maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävän yhteentoimivuuden alalla.
   14 artikla
   Vuorovaikutus sidosryhmien kanssa
   Komissio saattaa yhteen eri sidosryhmät, jotta ne voivat käydä keskenään ja komission kanssa keskusteluja ISA-ohjelmassa käsitellyistä kysymyksistä. Komissio järjestää tätä varten konferensseja, seminaareja ja muita kokouksia. Komissio käyttää myös sähköisiä vuorovaikutteisia foorumeja, ja se voi käyttää muita tarpeellisiksi katsomiaan vuorovaikutuskeinoja.
   15 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   1.   Euroopan talousalueeseen kuuluvat valtiot ja EU:n jäsenehdokasvaltiot voivat osallistua ISA-ohjelmaan yhteisön kanssa tekemiensä sopimusten puitteissa.
   2.   Yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tai elinten kanssa edistetään, varsinkin Euro–Välimeri-kumppanuuden ja itäisen kumppanuuden puitteissa ja naapurimaiden, erityisesti Länsi-Balkanin maiden ja Mustanmeren alueen maiden kanssa. Tähän liittyviä kustannuksia ei kateta ISA-ohjelmasta.
   3.   ISA-ohjelma edistää mahdollisuuksien mukaan omien ratkaisujensa uudelleenkäyttöä kolmansissa maissa.
   16 artikla
   Muut kuin yhteisön aloitteet
   ISA-ohjelmassa luotuja tai käytettyjä ratkaisuja voidaan käyttää myös muissa kuin yhteisön aloitteissa, kunhan tästä ei aiheudu menoja Euroopan unionin yleiseen talousarvioon eikä ratkaisuun liittyvä keskeisin yhteisön tavoite vaarannu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muiden politiikkojen soveltamista.
   17 artikla
   Varainhoitoa koskevat säännökset
   1.   Rahoituspuitteiksi tämän päätöksen mukaisten yhteisön toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana vahvistetaan 164 100 000 euroa, joista 103 500 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliselle jaksolle.
   Siltä osin kuin kyse on 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeisestä kaudesta, määrä katsotaan vahvistetuksi, jos se on kyseisen vaiheen osalta vuodesta 2014 alkavana kautena voimassa olevan rahoituskehyksen mukainen.
   2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
   18 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 201031 päivään joulukuuta 2015.

      Tehty Strasbourgissa 16 päivänä syyskuuta 2009.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Lausunto annettu 25. helmikuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL C 200, 25.8.2009, s. 58.

      (3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 22. huhtikuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 27. heinäkuuta 2009.

      (4)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 133.

      (5)  EUVL L 144, 30.4.2004, s. 62 (päätös julkaistu EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25).

      (6)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1.

      (7)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9.

      (8)  EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15.

      (9)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (10)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

31999D0543

1999/543/EY, EHTY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin Jürgen Trumpfin toimikauden jatkamisesta

Virallinen lehti nro L 209 , 07/08/1999 s. 0028 - 0028

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 29 päivänä heinäkuuta 1999,Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin Jürgen Trumpfin toimikauden jatkamisesta(1999/543/EY, EHTY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon Jürgen Trumpfin nimeämisestä Euroopan unionin neuvoston pääsihteeriksi 25 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen,sekä katsoo, ettäJürgen Trumpfin toimikausi Euroopan unionin neuvoston pääsihteerinä päättyy 31 päivänä elokuuta 1999; kyseistä toimikautta olisi jatkettava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaJatketaan Jürgen Trumpfin toimikautta Euroopan unionin neuvoston pääsihteerinä 1 päivästä syyskuuta 1999 sitä kuukautta seuraavan kuukauden viimeiseen päivään, jonka aikana neuvosto nimittää hänen seuraajansa.2 artiklaMuutetaan edellä mainittu, 25 päivänä heinäkuuta tehty päätös siltä osin kuin se on tämän päätöksen vastainen.3 artiklaNeuvoston puheenjohtaja huolehtii tämän päätöksen ilmoittamisesta Jürgen Trumpfille.Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 1999.Neuvoston puolestaS. HASSIPuheenjohtaja


Avis juridique important

|

32003D0285

2003/285/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä maaliskuuta 2003, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä uusia keskinäisiä maatalousmyönnytyksiä koskevien osapuolten välisten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi

Virallinen lehti nro L 102 , 24/04/2003 s. 0032 - 0037

Neuvoston päätös,tehty 18 päivänä maaliskuuta 2003,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä uusia keskinäisiä maatalousmyönnytyksiä koskevien osapuolten välisten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi(2003/285/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa(1) määrätään tietyistä vastavuoroisista myönnytyksistä eräiden maataloustuotteiden osalta.(2) Eurooppa-sopimuksen 20 artiklan 5 kohdassa määrätään, että yhteisö ja Unkari tarkastelevat tuote tuotteelta järjestelmällisesti ja vastavuoroisesti mahdollisuuksia antaa toisilleen lisämyönnytyksiä.(3) Unkarin kanssa tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa määrättyjen etuusjärjestelyjen ensimmäisistä parannuksista määrätään Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten, mukaan lukien voimassa olevan etuusjärjestelyn parannukset, huomioon ottamiseksi tehdyssä pöytäkirjassa, joka hyväksyttiin päätöksellä 1999/67/EY(2).(4) Maataloustuotteiden kaupan vapauttamista koskeneiden, vuonna 2000 päättyneiden neuvottelujen seurauksena määrättiin myös etuusjärjestelyjen parantamisesta. Yhteisö pani ne täytäntöön 1 päivästä heinäkuuta 2000 alkaen eräistä yhteisön tariffikiintiöinä annettavista tiettyjä maataloustuotteita koskevista myönnytyksistä ja Unkarin Eurooppa-sopimuksessa autonomisina siirtymätoimenpiteinä vahvistettujen tiettyjen maatalousmyönnytysten mukauttamisesta 31 päivänä heinäkuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1727/2000(3). Etuusjärjestelyjen toista mukautusta ei ole vielä sisällytetty Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirjana.(5) Unkarin Eurooppa-sopimuksen etuusjärjestelyjen lisäparannuksia koskevat neuvottelut saatiin päätökseen 25 päivänä huhtikuuta 2002. Molemmat osapuolet ovat panneet täytäntöön neuvottelujen tulokset autonomisina toimenpiteinä. Yhteisö pani autonomiset toimenpiteet täytäntöön yhteisön tariffikiintiöinä annettavista tiettyjä maataloustuotteita koskevista myönnytyksistä ja Unkarin Eurooppa-sopimuksessa vahvistettujen tiettyjen maatalousmyönnytysten mukauttamisesta autonomisena siirtymätoimenpiteenä 29 päivänä heinäkuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1408/2002(4). Unkari hyväksyi ja pani täytäntöön vastaavat lainsäädännölliset toimenpiteet.(6) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja Unkarin tasavallan välisen Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskeva Eurooppa-sopimuksen uusi pöytäkirja, jäljempänä "pöytäkirja", olisi hyväksyttävä osapuolten välisten maataloustuotteiden kauppaa koskevien myönnytysten kodifioimiseksi, vuosina 2000 ja 2002 päätökseen saatettujen neuvottelujen tulokset mukaan luettuina.(7) Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2454/93(5) kodifioidaan hallintosäännöt niiden tariffikiintiöiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi tulli-ilmoitusten päivämäärien kronologisessa järjestyksessä. Eräitä tämän päätöksen mukaisia tariffikiintiöitä olisi siksi hallinnoitava kyseisiä sääntöjä noudattaen.(8) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(6) mukaisesti.(9) Edellä mainittujen neuvottelujen seurauksena asetus (EY) N:o 1408/2002 ei enää ole sisällöllisesti tarpeen, joten se olisi kumottava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamisesta uusia keskinäisiä maatalousmyönnytyksiä koskevien osapuolten välisten neuvottelujen tulosten huomioonottamiseksi tehty pöytäkirja.2 artikla1. Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa tämä pöytäkirja yhteisön puolesta yhteisöä sitovasti.2. Neuvoston puheenjohtaja antaa yhteisön puolesta pöytäkirjan 4 artiklassa määrätyn ilmoituksen.3 artiklaTämän päätöksen tullessa voimaan tämän päätöksen liitteenä olevan pöytäkirjan liitteissä määrätyt järjestelyt korvaavat Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin välisen Eurooppa-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 20 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa liitteissä VIII ja IX mainitut järjestelyt.Komissio antaa pöytäkirjan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.4 artiklaKomissio voi muuttaa tämän päätöksen liitteessä oleville tariffikiintiöille annettuja järjestysnumeroita 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumero on suurempi kuin 09.5100, hallinnoi komissio asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.5 artikla1. Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 1766/92(7) 23 artiklalla perustettu vilja-alan hallintokomitea tai tarvittaessa muiden maatalousalan yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen asetusten asianomaisilla säännöksillä perustettu komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.6 artiklaKumotaan asetus (EY) N:o 1408/2002 pöytäkirjan voimaantulopäivästä alkaen.Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Papandreou(1) EYVL L 347, 31.12.1993, s. 2.(2) EYVL L 28, 2.2.1999, s. 1.(3) EYVL L 198, 4.8.2000, s. 6.(4) EYVL L 205, 2.8.2002, s. 9.(5) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/2002 (EYVL L 68, 12.3.2002, s. 11).(6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(7) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1666/2000 (EYVL L 193, 29.7.2000, s. 1).LIITEUnkarista peräisin olevia tuotteita koskevien EU:n tariffikiintiöiden järjestysnumerot(4 artiklassa tarkoitetut)>TAULUKON PAIKKA>