title: 2009/789/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 2009 , yhteisön kannasta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksikköjen päätökseen, joka koskee sopimuksen liitteessä C olevaan II osaan sisältyvien tietokonenäyttöjä koskevien vaatimusten tarkistamista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               29.10.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 282/23

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 26 päivänä lokakuuta 2009,
   yhteisön kannasta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksikköjen päätökseen, joka koskee sopimuksen liitteessä C olevaan II osaan sisältyvien tietokonenäyttöjä koskevien vaatimusten tarkistamista
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2009/789/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/1005/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tietokonenäyttöjä koskevia vaatimuksia olisi tarkistettava ja sopimuksen liitettä C sen vuoksi muutettava, jotta kuluttajilla olisi mahdollisuus tunnistaa tehokkaat tuoteet.

               (2)

               Komissio määrittää yhteisön kannan vaatimusten muuttamiseen.

               (3)

               Tässä päätöksessä otetaan huomioon toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 106/2008 (2) 8 artiklassa tarkoitetun Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan lausunto.

               (4)

               Liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät tietokonenäyttöjä koskevat vaatimukset olisi 30 päivästä lokakuuta 2009 alkaen kumottava ja korvattava tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla sellaisten tietokonenäyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on alle 30 tuumaa.

               (5)

               Liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät tietokonenäyttöjä koskevat vaatimukset olisi 30 päivästä tammikuuta 2010 alkaen kumottava ja korvattava tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla sellaisten tietokonenäyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Euroopan yhteisön kanta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukaiseen hallintoyksiköiden päätökseen, joka koskee sopimuksen liitteessä C olevaan II osaan sisältyvien tietokonenäyttöjä koskevien vaatimusten tarkistamista, perustuu liitteenä olevaan päätösluonnokseen.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä lokakuuta 2009.

            Komission puolesta

         Andris PIEBALGS

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 24.

      (2)  EUVL L 39, 13.2.2008, s. 1.

      LIITE

         LUONNOS
         Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen mukainen hallintoyksikköjen päätös,
         tehty …,
         sopimuksen liitteessä C olevaan II osaan sisältyvien tietokonenäyttöjä koskevien vaatimusten tarkistamisesta
         HALLINTOYKSIKÖT, jotka
         ottavat huomioon Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön sopimuksen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta ja erityisesti sen XII artiklan,
         sekä katsovat, että liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät tietokonenäyttöjä koskevat vaatimukset, jotka ovat olleet voimassa 1 päivästä tammikuuta 2006, olisi kumottava ja korvattava tarkistetuilla vaatimuksilla,
         OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
         Kumotaan liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät tietokonenäyttöjä koskevat vaatimukset ja korvataan ne tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla 30 päivästä lokakuuta 2009 alkaen sellaisten tietokonenäyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on alle 30 tuumaa.
         Kumotaan liitteessä C olevaan II osaan sisältyvät tietokonenäyttöjä koskevat vaatimukset ja korvataan ne tämän päätöksen liitteenä olevilla vaatimuksilla 30 päivästä tammikuuta 2010 alkaen sellaisten tietokonenäyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa.
         Tämän kahtena kappaleena tehdyn päätöksen allekirjoittavat puheenjohtajat.

            Allekirjoitettu Washington DC:ssä …

               …

                  Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston puolesta

            Allekirjoitettu Brysselissä …

               …

                  Euroopan yhteisön puolesta

         LIITE

            SOPIMUKSEN LIITE C, OSA II

            ”II   NÄYTTÖJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
            1.   Määritelmät

            A.   Elektroninen näyttö (jäljempänä myös ’näyttö’): Kaupallisesti saatavilla oleva tuote, jossa on näyttöruutu ja siihen liittyvä, usein yhteiseen koteloon sijoitettu elektroniikka ja jonka ensisijainen tehtävä on näyttää i) tietokoneelta, työasemalta tai palvelimelta yhden tai useamman tuloliitännän, kuten VGA-, DVI-, HDMI- tai IEEE 1394 -liitännän kautta tulevaa visuaalista tietoa tai ii) UBS-muistitikun, muistikortin tai langattoman internetyhteyden kautta tulevaa visuaalista tietoa. Yleisiä näyttöteknologioita ovat nestekidenäyttö (LCD), LED, katodisädeputki (CRT) ja plasmanäyttö (PDP).
            B.   Ulkoinen virtalähde: Näytön kuoren ulkopuolisessa erillisessä fyysisessä kotelossa sijaitseva osa, joka on suunniteltu muuntamaan sähköverkosta tuleva vaihtovirtajännite matalammaksi tasavirtajännitteeksi tai -jännitteiksi virran syöttämiseksi näyttöön. Ulkoinen virtalähde on liitettävä näyttöön irrotettavalla tai kiinteästi kytketyllä uros/naaras-sähköliitännällä, kaapelilla, johdolla tai muulla johtoliitännällä.
            C.   Aktiivinen toimintatila (’On’): Toimintatila, jossa i) näyttö on kytkettynä virtalähteeseen, ii) näytön kaikki mekaaniset (’kovat’) virtakytkimet ovat päällä ja iii) ja näyttö suorittaa ensisijaista tehtäväänsä eli tuottaa kuvaa.
            D.   Lepotila (’Sleep’): Toimintatila, jossa i) näyttö on kytkettynä virtalähteeseen, ii) näytön kaikki mekaaniset (’kovat’) virtakytkimet ovat päällä ja iii) ja näyttö on asetettu virransäästötilaan sen saatua signaalin siihen liitetyltä laitteelta (esim. tietokoneesta, pelikonsolista tai digisovittimesta) tai sisäisestä toiminnosta, kuten ajastimesta tai läsnäolotunnistimesta. Lepotila katsotaan ’pehmeäksi’ virransäästötilaksi, koska näyttö poistuu lepotilasta sen saatua signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä toiminnosta.
            E.   Pois päältä -tila (’Off’): Toimintatila, jossa i) näyttö on kytkettynä virtalähteeseen, ii) näytön virtakytkin on päällä ja iii) näyttö ei suorita mitään tehtävää. Käyttäjä voi poistaa laitteen pois päältä -tilasta vain mekaanisella virtakytkimellä. Jos tällaisia kytkimiä on useampia, testaajan on käytettävä helpoimmin käytettävää kytkintä.
            F.   Luminanssi: Tiettyyn suuntaan kulkevan valon voimakkuuden fotometrinen suure pinta-alayksikköä kohti. Se kuvaa tietyn pinta-alan läpi kulkevan tai tietystä pinta-alasta heijastuvan ja tietyn avaruuskulman sisällä lankeavan valon määrää. Luminanssin vakioyksikkö on kandela neliömetriä kohti (cd/m2).
            G.   Automaattinen kirkkaudensäätö: Näytöissä automaattinen kirkkaudensäätö on itsestään toimiva mekanismi, joka säätää näytön kirkkautta ympäristön valoisuuden mukaan.
            2.   Hyväksyttävät tuotteet

            ENERGY STAR -merkinnän saadakseen näytön on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:
            A.   Näyttöruudun enimmäishalkaisija: Näyttöruudun halkaisija saa olla enintään (≤) 60 tuumaa.
            B.   Virtalähde: Näytön on saatava virtansa vaihtovirtaisesta pistorasiasta tai akkuyksiköstä, joka myydään yhdessä vaihtovirtasovittimen kanssa, tai data- tai verkkoyhteyden kautta.
            C.   Televisiovirittimet: Jos näyttöön on integroitu televisioviritin, se voi saada näiden vaatimusten mukaisen ENERGY STAR -merkinnän, kunhan niitä markkinoidaan ja myydään kuluttajille pääasiallisesti näyttöinä tai kaksikäyttöisinä näyttö-televisioina. Televisiovirittimellä varustetut näytöt, joita markkinoidaan ja myydään yksinomaan televisioina, eivät voi saada ENERGY STAR -merkintää näiden vaatimusten mukaisesti. Näiden vaatimusten tasolla 2 ENERGY STAR -merkinnän voivat saada vain sellaiset näytöt, joissa ei ole viritintä; virittimellä varustetut näytöt voivat saada ENERGY STAR -merkinnän ENERGY STAR TV -vaatimusten version 3.0 tasolla 2.
            D.   Automaattinen kirkkaudensäätö (ABC): Saadakseen ENERGY STAR -merkinnän käytettäessä automaattisen kirkkaudensäädön aktiivisen toimintatilan virtayhtälöä näytön on oltava varustettu automaattisella kirkkaudensäädöllä, joka on päällä oletusarvoisesti.
            E.   Ulkoinen virtalähde: Jos näyttö on varustettu ulkoisella virtalähteellä, ulkoisen virtalähteen on täytettävä ENERGY STAR -vaatimukset tai kuormittamattoman ja aktiivisen toimintatilan tehokkuustasot, jotka on määritelty yksijännitteisiä ulkoisia AC/AC- ja AC/DC-virtalähteitä koskevissa ENERGY STAR -ohjelman vaatimuksissa. ENERGY STAR -vaatimukset ja vaatimustenmukaisten tuotteiden luettelo ovat osoitteessa www.energystar.gov/powersupplies
            F.   Virranhallintavaatimukset: Näytössä on oltava ainakin yksi oletusarvoisesti päällä oleva toiminto, joka siirtää näytön automaattisesti lepotilaan tai pois päältä -tilaan. Esimerkiksi data- tai verkkoyhteyden on mahdollistettava näytön siirtyminen alemman virrankulutuksen tilaan vakiomekanismien kuten DPMS:n (Display Power Management Signalling) mukaisesti. Oman sisältönsä tuottavissa näytöissä on oltava oletusarvoisesti päällä oleva sensori tai ajastin, joka siirtää näytön automaattisesti lepotilaan tai pois päältä -tilaan.
            3.   Energiatehokkuusvaatimukset

            A.   Aktiivisen toimintatilan vaatimukset

            1)   Taso 1
            ENERGY STAR -merkinnän saadakseen näytön virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa ei saa ylittää aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusta (PO tai PO1), joka lasketaan seuraavassa esitettyjen yhtälöiden mukaisesti. Aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutus ilmaistaan watteina ja pyöristetään lähimpään watin kymmenesosaan.

               Taulukko 1

               Aktiivisen toimintatilan virrankulutusta koskevat tason 1 vaatimukset

                        Näytön luokka

                        Aktiivisen toimintatilan
                        enimmäisvirrankulutus (W)

                        Näyttöruudun halkaisija < 30 tuumaa
                        Näytön resoluutio ≤ 1,1 MP

                        PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3

                        Näyttöruudun halkaisija < 30 tuumaa
                        Näytön resoluutio > 1,1 MP

                        PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3

                        Näyttöruudun halkaisija 30–60 tuumaa
                        Kaikki resoluutiot

                        PO = 0,27*(A) + 8

                  Jossa:

                        MP

                        =

                        Näytön resoluutio (megapikseleinä)

                        A

                        =

                        Näyttöruudun pinta-ala (neliötuumina)

                  Esimerkki: Aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutus näytössä, jonka resoluutio on 1 440 × 900 eli 1 296 000 pikseliä, näyttöruudun halkaisija 19 tuumaa ja näyttöruudun pinta-ala 162 neliötuumaa, olisi: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 wattia pyöristettynä lähimpään watin kymennesosaan.

               Taulukko 2

               Enimmäisvirrankulutusta aktiivisessa toimintatilassa koskevat tason 1 vaatimukset
                (1): esimerkkejä

                        Näyttöruudun halkaisija
                        (tuumaa)

                        Resoluutio

                        MP

                        Näyttöruudun mitat
                        (tuumina)

                        Näyttöruudun pinta-ala
                        (neliötuumina)

                        Aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutus
                        (wattia)

                        7

                        800 × 480

                        0,384

                        5,9 × 3,5

                        21

                        6,4

                        19

                        1 440 × 900

                        1,296

                        16,07 × 10,05

                        162

                        22,8

                        26

                        1 920 × 1 200

                        2,304

                        21,7 × 13,5

                        293

                        38,4

                        42

                        1 360 × 768

                        1,044

                        36 × 20

                        720

                        202,4

                        50

                        1 920 × 1 080

                        2,074

                        44 × 24

                        1 056

                        293,1

                  2)   Taso 2
            ENERGY STAR -merkinnän saadakseen näyttö ei saa ylittää seuraavien yhtälöiden mukaisesti laskettua aktiivisen toimintatilan enimmäisvirrankulutusta: määritellään myöhemmin.
            3)   Näytöt, joissa on automaattinen kirkkaudensäätö (ABC)
            Jos näyttö on varustettu oletusarvoisesti päällä olevalla automaattisella kirkkaudensäädöllä (ABC), enimmäisvirrankulutus aktiivisessa toimintatilassa lasketaan seuraavasti:
            PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)
            jossa PO1 on aktiivisen toimintatilan keskimääräinen virrankulutus watteina pyöristettynä lähimpään watin kymmenesosaan, Ph on aktiivisen toimintatilan virrankulutus kirkkaassa valaistuksessa ja Pl aktiivisen toimintatilan virrankulutus hämärässä valaistuksessa. Oletuksena on, että näyttö on hämärässä valaistuksessa 20 % ajasta.
            B.   Lepotilan ja pois päältä -tilan vaatimukset

            1)   Tasot 1 ja 2
            ENERGY STAR -merkinnän saadakseen näytön virrankulutus lepotilassa ja pois päältä -tilassa ei saa ylittää jäljempänä taulukossa 3 esitettyä lepotilan ja pois päältä -tilan enimmäisvirrankulutusta. Jos näyttö käyttää useita eri lepotiloja (eli lepotila (Sleep) ja ’syvä’ lepotila (Deep Sleep)), sen on täytettävä lepotilalle asetetut vaatimukset kaikissa käytetyissä lepotiloissa.
            Esimerkki: Jos näytön testitulos on 3 wattia lepotilassa ja 2 wattia ’syvässä’ lepotilassa, näyttö ei voi saada ENERGY STAR -merkintää, koska tason 1 yläraja (2 wattia) ylittyy yhdessä lepotilassa.

               Taulukko 3

               Lepotilan ja pois päältä -tilan virrankulutusvaatimukset kaikille näytöille

                        Tila

                        Taso 1

                        Taso 2

                        Lepotilan enimmäisvirrankulutus (W)

                        ≤ 2

                        ≤ 1

                        Pois päältä -tilan enimmäisvirrankulutus (W)

                        ≤ 1

                        ≤ 1

                  4.   Testausvaatimukset

               Tämän osion käyttöohjeet

            Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio käyttävät mahdollisuuksien mukaan laajalti hyväksyttyjä teollisuuden käytäntöjä tuotteen suorituskyvyn ja virrankulutuksen mittaamiseksi käyttöolosuhteissa. Näissä vaatimuksissa käytetään VESAn (Video Electronics Standards Association) näyttömetriikkakomitean (Display Metrology Committee) ja kansainvälisen sähköteknisen standardisoimisjärjestön (International Electrotechnical Commission, IEC) standardeihin perustuvia testausmenetelmiä. Tapauksissa, joissa VESAn ja IEC:n standardit eivät riitä ENERGY STAR -ohjelman tarpeisiin, on kehitetty lisätestaus- ja mittausmenetelmiä yhteistyössä teollisuuden sidosryhmien kanssa.
            Jotta voitaisiin varmistaa, että elektroniikkatuotteiden virrankulutus mitataan aina yhdenmukaisesti ja että testit ovat toistettavissa ja että ulkoiset tekijät eivät vaikuta haitallisesti testaustuloksiin, on noudatettava seuraavassa kuvattua, seuraavista neljästä keskeisestä osatekijästä koostuvaa testaustapaa:

                        —

                        Testausolosuhteet ja -laitteet

                        —

                        Testausjärjestely

                        —

                        Testimenetelmä

                        —

                        Dokumentaatio

               Huom. Testimenetelmä selostetaan lisäyksissä 1 ja 2. Lisäyksessä 1 kuvataan testimenettely näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on alle (<) 30 tuumaa. Lisäyksessä 2 kuvataan testimenettely näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa.
            Valmistajat voivat suorittaa testit joko omassa laboratoriossaan tai teettää ne riippumattomassa laboratoriossa.

               Testauslaitosten laadunvalvonta

            Valmistajien on itse testattava ENERGY STAR -merkintää käyttävät tuotemallinsa ja ilmoitettava ne vaatimusten mukaisiksi. ENERGY STAR -merkinnän saamiseksi tuote on testattava laitoksessa, jolla on ladunvarmistusmenettelyt testien ja kalibrointien validiuden seuraamiseksi. ENERGY STAR suosittelee testien suorittamista laitoksessa, joka täyttää kansainvälisen ISO/IEC 17025 -standardin mukaiset testi- ja kalibrointilaboratorioiden yleiset pätevyysvaatimukset.

               Testausolosuhteet ja -laitteet

            A.   Virrankulutuksen mittausperiaatteet

            Näytön keskimääräinen todellinen virrankulutus mitataan aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja pois päältä -tilassa. Tuotemallia testattaessa tuotteen on testin alkaessa oltava samassa tilassa (esimerkiksi kokoonpanon ja asetusten osalta) kuin missä se toimitetaan loppukäyttäjälle, ellei alla olevien ohjeiden perusteella ole tehtävä erityisasetuksia.

                        1.

                        Virrankulutuksen mittaukset tehdään pistorasian tai virtalähteen ja testattavan tuotteen väliltä valittavasta kohdasta.

                        2.

                        Jos tuotteen sähkövirta tulee sähköverkosta, USB:stä, IEEE1394:stä, Power over Ethernetin kautta, puhelinjärjestelmästä tai mistä tahansa muusta järjestelmästä tai järjestelmien yhdistelmän kautta, määrittelyyn käytetään tuotteen kuluttamaa vaihtovirtaa (mukaan lukien AC/DC-muuntamisen aiheuttamat hukat).

                        3.

                        Tavallisesta matalajännitteisestä tasavirrasta tehonsa saavien tuotteiden (esim. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 ja Power over Ethernet) on käytettävä soveltuvaa vaihtovirtakäyttöistä tasavirtalähdettä. Tämän vaihtovirtakäyttöisen virtalähteen energiankulutus mitataan ja kirjataan testattavan tuotteen virrankulutuksena.

                        4.

                        Kun näyttö saa virtansa USB:n kautta, käytetään virtakäyttöistä keskitintä jota käyttää vain testattava näyttö. Kun kyseessä on näyttö, joka saa virtansa Power over Ethernetin tai USB PlusPowerin kautta, on hyväksyttävää mitata tehonjakelulaite sekä näytön ollessa kytkettynä siihen kiinni että siitä irti ja kirjata näiden mittausten välinen ero näytön virrankulutuksena. Testaajan on vahvistettava, että tämä kuvaa kohtuullisesti yksikön tasavirtakulutusta sekä jonkin verran alennusta virransyöttöön ja jakelun tehottomuuteen.

                        5.

                        Tuotteet, jotka voivat saada tehonsa sekä vaihtovirrasta että tavallisesta matalajännitteisestä tasavirrasta, on testattava niiden toimiessa vaihtovirralla.

                  B.   Tulovaihtovirtaa koskevat vaatimukset

                        Syöttöjännite

                        Pohjois-Amerikka/Taiwan

                        115 (± 1 %) volttia AC, 60 Hz (± 1 %)

                        Eurooppa/Australia/ Uusi-Seelanti

                        230 (± 1 %) volttia AC, 50 Hz (± 1 %)

                        Japani

                        100 (± 1 %) volttia AC, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

                           Huom. Jännitealue on ± 4 % tuotteille, joiden maksimiteho on > 1,5 kW

                        Jännitteen harmoninen kokonaissärö

                        < 2 % THD (< 5 % tuotteille, joiden maksimiteho on > 1,5 kW)

                        Ympäristön lämpötila

                        23 °C ± 5 °C

                        Suhteellinen kosteus

                        10–80 %

                        (Viite IEC 62301 Ed 1.0: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, Sections 4.2, 4.3)

                  C.   Hyväksytty mittari

            Hyväksytyillä mittareilla on muun muassa seuraavat ominaisuudet (2):

                        —

                        käytettävissä olevan virran huippukerroin vähintään 3 mittarin ilmoitetulla virta-alueella, ja

                        —

                        virran mittausalueen alaraja 10 mA tai vähemmän.

                  Tehonmittausinstrumentin erottelukyvyn on oltava

                        —

                        0,01 W tai parempi enintään 10 W:n tehonmittauksiin,

                        —

                        0,1 W tai parempi yli 10 W:n ja enintään 100 W:n tehonmittauksiin, ja

                        —

                        1 W tai parempi yli 100 W:n tehonmittauksiin.

                  Edellä olevien lisäksi ehdotetaan seuraavia ominaisuuksia:

                        —

                        taajuusvaste vähintään 3 kHz, ja

                        —

                        kalibrointi sellaisen standardin mukaan, joka perustuu Yhdysvaltain National Institute of Standards and Technology -laitoksen (NIST) standardeihin.

                  On myös toivottavaa, että mittausinstrumentit kykenisivät määrittämään keskimääräisen tehon käyttäjän valitsemalla ajanjaksolla (tarkimmat laitteet perustuvat mittarin sisäiseen laskentaan, jossa kerääntynyt energiankulutus jaetaan kuluneella ajalla). Vaihtoehtoisesti mittausinstrumentin olisi kyettävä integroimaan energia millä tahansa käyttäjän valitsemalla ajanjaksolla energian erottelukyvyn ollessa enintään 0,1 mWh ja integroimaan kulunut aika erottelukyvyn ollessa enintään 1 sekunti.
            D.   Tarkkuus

            Vähintään 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 2 prosentin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla. Alle 0,50 watin tehon mittaukset on tehtävä enintään 0,01 watin epävarmuudella 95 prosentin luotettavuustasolla (3).
            Kaikki mittaukset olisi kirjattava watteina ja pyöristettävä lähimpään watin kymmenesosaan.
            E.   Pimiöolosuhteet

            Kaikki luminanssitestaukset on tehtävä pimiöolosuhteissa. Valaistusvoimakkuus (E) pois päältä -tilassa olevan näytön pinnalla saa olla enintään 1,0 lx. Mittaus olisi tehtävä valomittarilla näytön keskipisteestä kohtisuorasti näytön ollessa pois päältä -tilassa (viite: VESA FPDM Standard 2.0, Section 301–2F).
            F.   Valonmittausmenetelmät

            Valoa, kuten valaistusvoimakkuutta ja luminanssia, mitattaessa on käytettävä valomittaria pimiöolosuhteissa. Mittaukset tehdään valomittarilla näytön keskipisteestä kohtisuorasti (viite: VESA FPDM Standard 2.0, Appendix A115). Näytön mitattavan pinta-alan on oltava vähintään 500 pikseliä, ellei tämä ole suurempi kuin suorakulmio, jonka sivut ovat pituudeltaan 10 prosenttia näkyvän ruudun korkeudesta ja leveydestä (jolloin sovelletaan jälkimmäistä kokoa). Valaistu alue ei kuitenkaan missään tapauksessa saa olla pienempi kuin valomittarin mittaama alue (viite: VESA FPDM Standard 2.0, Section 301–2H).

               Testausjärjestely

            A.   Erillislaitteet

            Näytön sarjaväylään (kuten USB-väylään, Universal Serial Bus) ei saa olla kytkettynä mitään ulkoisia laitteita. Sisäänrakennetut kaiuttimet, televisiovirittimet jne. asetetaan käyttäjän säädettävissä olevan pienimmän virrankulutuksen tilaan, jotta muu kuin näytön oma virrankulutus saadaan mahdollisimman pieneksi.
            B.   Muutokset

            Muut kuin tavanomaiselle käyttäjälle mahdolliset toimenpiteet laitteen muuttamiseksi ovat kiellettyjä. Kiellettyjä ovat esimerkiksi piirien irtikytkemiset.
            C.   Analoginen v. digitaalinen liitäntä

            Valmistajien on testattava näyttönsä käyttäen analogista liitäntää, paitsi silloin kun sellaista ei ole (eli kun kyseessä on digitaaliliitäntänäyttö, joka on tämän testin tarkoituksiin määritelty pelkän digitaalisen liitännän omaavaksi näytöksi). Digitaaliliitäntänäyttöjä koskevat jännitevastaavuudet ilmoitetaan lisäyksen 1 alaviitteessä ja tällaisiin näyttöihin sovelletaan testattavan tuotteen näyttöruudun halkaisijasta riippuen lisäyksessä 1 ja/tai 2 kuvattua testimenetelmää käyttäen digitaalisignaaligeneraattoria.
            D.   Eri jännitteiden/taajuuksien yhdistelmillä toimivat mallit

            Valmistajien on testattava, hyväksyttävä vaatimustenmukaisiksi ja dokumentoitava tuotteensa kaikkien niiden markkina-alueiden jännite/taajuusyhdistelmillä, joilla niiden tuotetta myydään ENERGY STAR -merkinnällä varustettuna.
            Esimerkki: Jotta tuote voisi saada ENERGY STAR -merkinnän sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa, se on hyväksyttävä vaatimustenmukaiseksi sekä 115 V / 60 Hz:n että 230 V / 50Hz:n jännite/taajuusyhdistelmällä. Jos malli täyttää ENERGY STAR -vaatimukset vain yhdellä jännite/taajuusyhdistelmällä (esim. 115 V / 60 Hz), se voidaan hyväksyä ja sitä voidaan markkinoida ENERGY STAR -tunnuksella vain niillä alueilla, joilla testattu jännite/taajuusyhdistelmä on käytössä (esim. Pohjois-Amerikka ja Taiwan).
            E.   Ulkoinen virtalähde

            Ulkoisen virtalähteen kanssa myytävien näyttöjen tapauksessa kaikessa testauksessa on käytettävä kyseistä ulkoista virtalähdettä. Sitä ei saa korvata vaihtoehtoisella virtalähteellä.
            F.   Väriasetukset

            Kaikkien väriasetusten (värisävy, värikylläisyys, gamma-arvo jne.) on oltava valmistajan oletusarvoasetusten mukaisia.
            G.   Näytön resoluutio ja virkistystaajuus

            Näytön resoluutio ja virkistystaajuus vaihtelevat teknologiasta riippuen seuraavasti:

                        1)

                        Nestekidenäytöissä ja muissa kiinteän kuvapisteen tekniikoissa testissä on käytettävä natiiviformaattia. Nestekidenäytön virkistystaajuudeksi on asetettava 60 Hz, ellei valmistaja nimenomaisesti suosittele käytettäväksi muuta virkistystaajuutta.

                        2)

                        Katodisädeputkinäytön (CRT) pikseliformaatiksi on asetettava suositeltu formaatti parhaalla resoluutiolla, jota on tarkoitus ylläpitää 75 Hz virkistystaajuudella. Testissä on käytettävä VESA Discrete Monitor Timing (DMT) -standardia tai uudempaa alan pikseliformaattistandardia. Katodisädeputkinäytön on testatussa formaatissa täytettävä kaikki valmistajan ilmoittamat laatuvaatimukset.

                  H.   Lämmittely

            Testattavan laitteen on annettava lämmetä vähintään 20 minuuttia ennen testimittauksia (viite: VESA FPDM Standard 2.0, Section 301–2D tai 305–3 lämmittelytestin osalta).
            I.   Vakaus

            Kaikki virrankulutukset mittausarvot kirjataan instrumentin lukeman oltua vakaa 1 prosentin vaihteluvälillä kolmen minuutin ajan (viite: IEC 4.3.1).

               Testimenetelmä

            Näitä testejä suorittaessaan valmistaja sitoutuu käyttämään testattavan tuotteen näyttöruudun halkaisijasta riippuen lisäyksessä 1 ja/tai 2 kuvattuja sovellettavia testimenetelmiä seuraavasti:
            Lisäystä 1 sovelletaan näyttöihin, joiden näyttöruudun halkaisija on alle (<) 30 tuumaa.
            Lisäystä 2 sovelletaan näyttöihin, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa.

               Dokumentaatio

            A.   Hyväksyttyjen tuotteiden tietojen toimittaminen joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle tai Euroopan komissiolle

            Valmistajien on itse testattava ENERGY STAR -ohjeistusta vastaavat mallinsa ja toimitettava tuotetiedot joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle Online Product Submittal -välinettä käyttäen tai Euroopan komissiolle. Tiedot ENERGY STAR -vaatimukset täyttävistä tuotteista, mukaan luettuina tiedot uusista malleista, on toimitettava vuosittain. Valmistaja voi halutessaan toimittaa tietoja useamminkin.
            B.   Tuoteperheiden hyväksyminen

            Samaan runkoon perustuvien ja koteloa tai väriä lukuun ottamatta identtisten näyttöjen tuoteperheet voidaan hyväksyä antamalla testaustiedot vain yhdestä tyypillisestä mallista. Vastaavasti ulkoasua lukuun ottamatta edellisestä vuodesta muuttumattomina pysyneistä malleista ei tarvitse toimittaa uusia testituloksia.
            C.   Testaukseen vaadittavien yksiköiden määrä

            Eurooppalaiseen standardiin 50301 (viite: BSI 03–2001, BS EN 50301:2001, Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video, and Related Equipment, Annex A) perustuen Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio ovat määrittäneet testimenetelmän, jossa testattaviksi vaadittujen testikappaleiden määrä riippuu ensimmäisen testikappaleen testaustuloksista:

                        1)

                        Jos testattavan laitteen pysyvä virrankulutus on jossain kolmesta toimintatilasta yli 85 prosenttia siitä tehonkulutuksesta, jonka ylittyessä laite ei voi saada ENERGY STAR -hyväksyntää, testi on suoritettava vielä kahdelle muulle saman mallin testikappaleelle.

                        2)

                        Kaikkien kolmen testikappaleen virrankulutustiedot on ilmoitettava Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle Online Product Submittal -välinettä käyttäen tai Euroopan komissiolle. Samalla on ilmoitettava keskimääräinen virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja pois päältä -tilassa kaikista kolmesta testistä.

                        3)

                        Lisäkappaleita ei tarvitse testata, jos ensimmäisen testikappaleen pysyvä virrankulutus on kaikissa kolmessa toimintatilassa enintään 85 % siitä tehonkulutuksesta, jonka ylittyessä laite ei voi saada ENERGY STAR -hyväksyntää.

                        4)

                        Jotta malli olisi ENERGY STAR -vaatimusten mukainen, minkään testikappaleen virrankulutus ei yhdessäkään testissä saa ylittää ENERGY STAR -raja-arvoja.

                        5)

                        Esimerkki mittausperiaatteista:
                        Esimerkki: Asian havainnollistamiseksi oletetaan, että enimmäisrajana on 100 wattia, joka koskee yhtä tiettyä toimintatilaa. Tästä laskettuna 15 prosentin kynnysarvo merkitsee 85 wattia.

                                    —

                                    Jos ensimmäisen testikappaleen mittaustulokseksi saadaan 80 wattia, testejä ei tarvita lisää ja malli täyttää vaatimuksen (80 wattia ei ole yli 85 %:a siitä virrankulutuksesta, jonka ylittyessä malli ei voi saada ENERGY STAR -hyväksyntää).

                                    —

                                    Jos ensimmäisen testikappaleen mittaustulokseksi saadaan 85 wattia, testejä ei tarvita lisää ja malli täyttää vaatimuksen (85 wattia on tasan 85 % virrankulutuksesta, jonka ylittyessä malli ei voi saada ENERGY STAR -hyväksyntää).

                                    —

                                    Jos ensimmäisen testikappaleen mittaustulokseksi saadaan 85,1 wattia, testi on suoritettava vielä kahdelle muulle testikappaleelle (85,1 wattia on yli 85 % virrankulutuksesta, jonka ylittyessä malli ei voi saada ENERGY STAR -hyväksyntää).

                                    —

                                    Jos kolmen testikappaleen mittauksissa tuloksiksi saadaan 90, 98 ja 105 wattia, malli ei täytä ENERGY STAR -vaatimuksia (vaikka keskiarvo onkin 98 wattia), koska yksi arvoista (105) ylittää ENERGY STAR -enimmäisarvon.

                  5.   Käyttöliittymä

            Valmistajia kehotetaan suunnittelemaan tuotteensa noudattaen käyttöliittymästandardia IEEE P1621: ’Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments’. Standardi luotiin Power Management Controls -hankkeessa, jotta virransäätimet saataisiin yhtenäisemmäksi ja intuitiivisemmaksi kaikissa elektronisissa laitteissa. Lisätietoja on osoitteessa http://eetd.LBL.gov/Controls
            6.   Voimaantulopäivämäärä

            Päivämäärä, jona valmistaja saa alkaa merkitä tuotteitaan ENERGY STAR -tunnuksella version 5.0 vaatimusten mukaisesti, määritellään sopimuksen voimaantulopäiväksi. ENERGY STAR -vaatimukset täyttävistä näytöistä tehdyt mahdolliset aiemmat sopimukset päättyvät 29 päivänä lokakuuta 2009 sellaisten näyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on alle 30 tuumaa, tai 29 päivänä tammikuuta 2010 sellaisten näyttöjen osalta, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa.
            A.   Tuotteiden hyväksyminen version 5.0 tason 1 vaatimusten mukaisiksi

            Päivä, jona version 5.0 tason 1 vaatimukset tulevat voimaan, riippuu näytön koosta seuraavan taulukon mukaisesti. Kaikkien kyseisenä päivänä tai sen jälkeen valmistettujen tuotteiden, myös version 4.1 vaatimusten mukaisten mallien, on Energy Star -merkinnän saadakseen oltava uusien version 5.0 vaatimusten mukaisia (tämä koskee myös version 4.1 vaatimusten mukaisten tuotteiden uusia toimituseriä). Valmistuspäivämäärä on yksikkökohtainen ja tarkoittaa päivää (esim. kuukautta ja vuotta), jona yksikkö katsotaan kokonaan kootuksi.

                        Näytön luokka

                        Tason 1 vaatimusten voimaantulo

                        Näyttöruudun halkaisija < 30 tuumaa

                        30.10.2009

                        Näyttöruudun halkaisija 30–60 tuumaa

                        30.1.2010

                  B.   Tuotteiden hyväksyminen version 5.0 tason 2 vaatimusten mukaisiksi

            Toisen vaiheen (tason 2) vaatimukset tulevat voimaan 30 päivänä lokakuuta 2011, ja niitä sovelletaan 30 päivänä lokakuuta 2011 tai sen jälkeen valmistettuihin tuotteisiin. Esimerkiksi 30 päivänä lokakuuta 2011 valmistetun tuotteen on ENERGY STAR -merkinnän saadakseen oltava tason 2 vaatimusten mukaisia.
            C.   Hyväksynnän perimisen estäminen

            Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio eivät salli hyväksynnän periyttämistä tämän ENERGY STAR -vaatimusten version 5.0 puitteissa. Version 4.1 aikana hankittua ENERGY STAR -hyväksyntää ei automaattisesti myönnetä koko tuotemallin eliniäksi. Näin ollen minkä tahansa tuotteen, jota valmistaja myy tai markkinoi ENERGY STAR -vaatimukset täyttävänä tai jonka tämä nimeää ENERGY STAR -vaatimukset täyttäväksi, tulee vastata tuotteen valmistushetkellä voimassa olleita vaatimuksia.
            7.   Vaatimusten tulevat tarkistukset

            Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio varaavat oikeuden muuttaa näitä vaatimuksia, jos tekniset ja/tai markkinoiden muutokset vaikuttavat niiden hyödyllisyyteen kuluttajille, teollisuudelle tai ympäristölle. Nykyisen toimintatavan mukaisesti vaatimusten muutoksista sovitaan sidosryhmien keskusteluissa.
            Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio arvioivat kausittain markkinoita energiatehokkuutta ja uusia teknologioita silmällä pitäen. Kuten ennenkin, sidosryhmillä on mahdollisuus jakaa tietojaan, esittää ehdotuksia ja ilmaista huolenaiheitaan. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio työskentelevät tiiviisti varmistaakseen, että tasojen 1 ja 2 vaatimuksissa tunnistetaan markkinoiden energiatehokkaimmat mallit ja että vaatimukset hyödyttävät niitä valmistajia, jotka ovat pyrkineet parantamaan energiatehokkuuttaan.

               Lisäys 1

                  Testausmenettelyt näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on alle (<) 30 tuumaa

               TÄMÄN ASIAKIRJAN KÄYTÖSTÄ
               Tässä liitteessä kuvataan ENERGY STAR -ohjelman version 5.0 vaatimusten mukaiset testausmenettelyt näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on alle (<) 30 tuumaa. Testausmenettelyissä määritetään testattavan laitteen virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja pois päältä -tilassa. Tämä lisäys sisältää erilliset menettelyt seuraaville tuotetyypeille:

                           —

                           katodisädeputkinäytöt (CRT),

                           —

                           kiinteän kuvapisteen näytöt ilman oletusarvoisesti päällä olevaa automaattista kirkkaudensäätöä (ABC) ja

                           —

                           kiinteän kuvapisteen näytöt, joissa on oletusarvoisesti päällä oleva automaattinen kirkkaudensäätö (ABC).

                     1.   Testimenetelmä katodisädeputkinäytöille (CRT)

               A.   Testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely

               Ennen laitteen testausta on varmistettava asianmukaiset testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely, jotka selostetaan osan ”Näyttöjä koskevat vaatimukset” jaksoissa ”Testausolosuhteet ja -laitteet” ja ”Testausjärjestely”.
               B.   Aktiivinen toimintatila (”On”)

                           1)

                           Testikappale liitetään pistorasiaan tai virtalähteeseen ja testauslaitteistoon.

                           2)

                           Testilaitteistoon kytketään virta ja virtalähteen jännite ja taajuus säädetään oikeiksi.

                           3)

                           Testikappaleen normaali toimintakunto todetaan ja käyttäjän muutettavissa olevat asetukset säädetään oletusarvoon.

                           4)

                           Testikappale asetetaan aktiiviseen toimintatilaan joko kaukosäätimellä tai testikappaleen omalla ON/OFF-kytkimellä.

                           5)

                           Testikappaleen annetaan lämmetä normaaliin toimintalämpötilaansa (kestää noin 20 minuuttia).

                           6)

                           Näyttötila asetetaan oikeaksi. (Katso jakso ”Testausjärjestely”, kohta G ”Näytön resoluutio ja virkistystaajuus”.)

                           7)

                           Aikaansaadaan pimiöolosuhteet. (Katso jakso ”Testausolosuhteet ja -laitteet”, kohta F ”Valonmittausmenetelmät” ja kohta E ”Pimiöolosuhteet”.)

                           8)

                           Säädetään koko ja luminanssi seuraavasti:

                                       a)

                                       Näyttöruudun tilaksi on asetettava AT01P (Alignment TARGET 01 Positive Mode, VESA FPDM Standard 2.0, A112–2F, AT01P) ja sen kautta asetettava kuvakoko valmistajan suosituksen mukaiseksi, mikä on yleensä hieman pienempi kuin näyttöruudun enimmäiskoko.

                                       b)

                                       Tämän jälkeen näytöllä esitetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112–2F, SET01K), joka sisältää kahdeksan harmaan sävyä kokomustasta (0 volttia) kokovalkoiseen (0,7 volttia) (4). Tulosignaalin on vastattava standardia VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, joulukuu 2002.

                                       c)

                                       Näytön kirkkaus säädetään (jos mahdollista) maksimiarvosta lähtien niin alas, että alhaisimman luminanssin musta palkki on juuri ja juuri nähtävissä (VESA FPDM Standard 2.0, kohta 301–3K).

                                       d)

                                       Tämän jälkeen näytetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112–2H, L80) kokovalkoisesta (0,7 volttia) suorakulmiosta, joka peittää 80 prosenttia kuva-alasta.

                                       e)

                                       Tämän jälkeen kontrastia säädetään, kunnes ruudun valkoisen alueen luminanssi on 100 cd/m2

                                       f)

                                       Luminanssi mitataan standardin VESA FPDM Standard 2.0, kohdan 302–1 mukaisesti. (Jos näytön enimmäisluminanssi on alle edellä vaaditun luminanssiarvon, käytetään enimmäisluminanssia, joka ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle muun vaaditun testidokumentaation mukana. Samoin jos näytön vähimmäisluminanssi on yli vaaditun luminanssiarvon, käytetään vähimmäisluminanssia, joka ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle.)

                                       g)

                                       Luminanssiarvo ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle muun vaaditun testidokumentaation mukana.

                           9)

                           Kun luminanssi on säädetty, pimiöolosuhteet eivät enää ole tarpeen.

                           10)

                           Valitaan virrankulutusmittarin asteikko. Valitun asteikon huippuarvon kerrottuna mittarin huippukertoimella (Ipeak/Irms) on oltava suurempi kuin oskilloskoopista saatava huippulukema.

                           11)

                           Virtamittarin lukemien annetaan tasaantua, jonka jälkeen merkitään muistiin virtamittarin todellinen lukema watteina. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. (Katso ”Testausjärjestely”, jakso I ”Vakaus”.)

                           12)

                           Virrankulutus kirjataan muistiin, kuten myös kokonaispikselimäärä (näytössä näkyvät vaakapikselit × pystypikselit), jotta voidaan laskea pikseliä/watti-arvo.

                     C.   Lepotila (virtakytkin On-asennossa, ei videosignaalia)

                           1)

                           Aktiivisen toimintatilan testin jälkeen näyttö asetetaan lepotilaan. Lepotilaan siirtymistapa ja siihen johtavat vaiheet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla lepotilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan lepotilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). Jos laitteella on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja, mittaukset olisi tehtävä eniten sähköä kuluttavassa lepotilassa. Jos näyttö siirtyy automaattisesti lepotilasta seuraavaan lepotilaan, mittausajanjakson olisi oltava riittävän pitkä, jotta voidaan laskea kaikki eri lepotilat kattava keskiarvo.

                     D.   Pois päältä -tila (virtakytkin Off-asennossa)

                           1)

                           Lepotilan testin jälkeen näyttö asetetaan pois päältä -tilaan siitä virtakytkimestä, jota käyttäjä voi käyttää helpoimmin. Pois päältä -tilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla pois päältä -tilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan pois päältä -tilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa).

                     E.   Tulosten raportointi

               Testaustulokset raportoidaan tapauksen mukaan joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle tai Euroopan komissiolle siten kuin näiden vaatimusten osassa ”Dokumentaatio” selostetaan.
               2.   Testimenetelmä kiinteän kuvapisteen näytöille, joissa ei ole oletusarvoisesti päällä olevaa automaattista kirkkaudensäätöä (ABC)

               A.   Testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely

               Ennen laitteen testausta on varmistettava asianmukaiset testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely, jotka selostetaan osan ”Näyttöjä koskevat vaatimukset” jaksoissa ”Testausolosuhteet ja -laitteet” ja ”Testausjärjestely”.
               B.   Aktiivinen toimintatila (”On”)

                           1)

                           Testikappale liitetään pistorasiaan tai virtalähteeseen ja testauslaitteistoon.

                           2)

                           Testilaitteistoon kytketään virta ja virtalähteen jännite ja taajuus säädetään oikeiksi.

                           3)

                           Testikappaleen normaali toimintakunto todetaan ja käyttäjän muutettavissa olevat asetukset säädetään oletusarvoon.

                           4)

                           Testikappale asetetaan aktiiviseen toimintatilaan joko kaukosäätimellä tai testikappaleen omalla ON/OFF-kytkimellä.

                           5)

                           Testikappaleen annetaan lämmetä normaaliin toimintalämpötilaansa (kestää noin 20 minuuttia).

                           6)

                           Näyttötila asetetaan oikeaksi (katso jakso ”Testausjärjestely”, kohta G ”Näytön resoluutio ja virkistystaajuus”).

                           7)

                           Aikaansaadaan pimiöolosuhteet (katso jakso ”Testausolosuhteet ja -instrumentit”, kohta F ”Valonmittausmenetelmät” ja kohta E ”Pimiöolosuhteet”).

                           8)

                           Säädetään koko ja luminanssi seuraavasti:

                                       a)

                                       Näytöllä esitetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112–2F, SET01K), joka sisältää kahdeksan harmaan sävyä kokomustasta (0 volttia) kokovalkoiseen (0,7 volttia). Tulosignaalin on vastattava standardia Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, joulukuu 2002.

                                       b)

                                       Kirkkaus- ja kontrastisäädöt asetetaan enimmäisarvoonsa ja tarkastetaan, että valkoinen ja vaalein harmaansävy erottuvat toisistaan. Jos näin ei ole, kontrastia säädetään kunnes ne erottuvat toisistaan.

                                       c)

                                       Tämän jälkeen näytetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112–2H, L80) kokovalkoisesta (0,7 volttia) suorakulmiosta, joka peittää 80 prosenttia kuva-alasta.

                                       d)

                                       Tämän jälkeen kirkkautta säädetään, kunnes ruudun valkoisen alueen luminanssi on seuraava:

                                                   Tuote

                                                   Cd/m2

                                                   Resoluutio enintään 1,1 MP

                                                   175

                                                   Resoluutio yli 1,1 MP

                                                   200

                                             Luminanssi mitataan standardin VESA FPDM Standard 2.0, kohdan 302–1 mukaisesti. (Jos näytön enimmäisluminanssi on alle edellä olevassa taulukossa vaaditun luminanssiarvon, käytetään enimmäisluminanssia, joka ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle muun vaaditun testidokumentaation mukana. Samoin jos näytön vähimmäisluminanssi on yli vaaditun luminanssiarvon, käytetään vähimmäisluminanssia, joka ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle.)

                                       e)

                                       Luminanssiarvo ilmoitetaan tapauksen mukaan joko EPAlle tai Euroopan komissiolle muun vaaditun testidokumentaation mukana.

                           9)

                           Kun luminanssi on säädetty, pimiöolosuhteet eivät enää ole tarpeen.

                           10)

                           Valitaan virrankulutusmittarin asteikko. Valitun asteikon huippuarvon kerrottuna mittarin huippukertoimella (Ipeak/Irms) on oltava suurempi kuin oskilloskoopista saatava huippulukema.

                           11)

                           Virtamittarin lukemien annetaan tasaantua, jonka jälkeen merkitään muistiin virtamittarin todellinen lukema watteina. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. (Katso ”Testausjärjestely”, jakso I ”Vakaus”.)

                           12)

                           Virrankulutus kirjataan muistiin, kuten myös kokonaispikselimäärä (näytössä näkyvät vaakapikselit × pystypikselit), jotta voidaan laskea pikseliä/watti-arvo.

                     C.   Lepotila (virtakytkin On-asennossa, ei videosignaalia)

                           1)

                           Aktiivisen toimintatilan testin jälkeen näyttö asetetaan lepotilaan. Lepotilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla lepotilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan lepotilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). Jos laitteella on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja, mittaukset olisi tehtävä eniten sähköä kuluttavassa lepotilassa. Jos näyttö siirtyy automaattisesti lepotilasta seuraavaan lepotilaan, mittausajanjakson olisi oltava riittävän pitkä, jotta voidaan laskea kaikki eri lepotilat kattava keskiarvo.

                     D.   Pois päältä -tila (virtakytkin Off-asennossa)

                           1)

                           Lepotilan testin jälkeen näyttö asetetaan pois päältä -tilaan siitä virtakytkimestä, jota käyttäjä voi käyttää helpoimmin. Pois päältä -tilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla pois päältä -tilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan pois päältä -tilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa).

                     E.   Tulosten raportointi

               Testaustulokset raportoidaan tapauksen mukaan joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle tai Euroopan komissiolle siten kuin näiden vaatimusten osassa ”Dokumentaatio” selostetaan.
               3.   Testimenetelmä kiinteän kuvapisteen näytöille, joissa on oletusarvoisesti päällä oleva automaattinen kirkkaudensäätö (ABC)

               A.   Testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely

               Ennen laitteen testausta on varmistettava asianmukaiset testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely, jotka selostetaan osan ”Näyttöjä koskevat vaatimukset” jaksoissa ”Testausolosuhteet ja -laitteet” ja ”Testausjärjestely”.
               B.   Aktiivinen toimintatila (”On”)

                           1)

                           Testikappale liitetään pistorasiaan tai virtalähteeseen ja testauslaitteistoon.

                           2)

                           Testilaitteistoon kytketään virta ja virtalähteen jännite ja taajuus säädetään oikeiksi.

                           3)

                           Testikappaleen normaali toimintakunto todetaan ja käyttäjän muutettavissa olevat asetukset säädetään oletusarvoon.

                           4)

                           Testikappale asetetaan aktiiviseen toimintatilaan joko kaukosäätimellä tai testikappaleen omalla ON/OFF-kytkimellä.

                           5)

                           Testikappaleen annetaan lämmetä normaaliin toimintalämpötilaansa (kestää noin 20 minuuttia).

                           6)

                           Näyttötila asetetaan oikeaksi (katso jakso ”Testausjärjestely”, kohta G ”Näytön resoluutio ja virkistystaajuus”).

                           7)

                           Valitaan virrankulutusmittarin asteikko. Valitun asteikon huippuarvon kerrottuna mittarin huippukertoimella (Ipeak/Irms) on oltava suurempi kuin oskilloskoopista saatava huippulukema.

                           8)

                           Jos näyttö on varustettu oletusarvoisesti päällä olevalla automaattisella kirkkaudensäädöllä, enimmäisvirrankulutus aktiivisessa toimintatilassa lasketaan seuraavasti, jolloin kirkas valaistus on 300 lx ja hämärä valaistus 0 lx:

                                       a)

                                       Ympäristön valoisuus säädetään 300 luksiin mitattuna ympäristön valotunnistimen pinnalta.

                                       b)

                                       Virtamittarin lukemien annetaan tasaantua, jonka jälkeen merkitään muistiin virtamittarin todellinen kirkkaan valaistuksen lukema Ph watteina. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. (Katso ”Testausjärjestely”, jakso I ”Vakaus”.)

                                       c)

                                       Ympäristön valoisuus säädetään 0 luksiin mitattuna ympäristön valotunnistimen pinnalta.

                                       d)

                                       Virtamittarin lukemien annetaan tasaantua, jonka jälkeen merkitään muistiin virtamittarin todellinen hämärän valaistuksen lukema Pl watteina.

                                       e)

                                       Keskimääräinen virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa lasketaan käyttämällä näiden vaatimusten 3 jakson A kohdan 3 alakohdassa ”Näytöt, joissa on automaattinen kirkkaudensäätö (ABC)” (s. 7) esitettyä yhtälöä.

                           9)

                           Virrankulutus kirjataan muistiin, kuten myös kokonaispikselimäärä (näytössä näkyvät vaakapikselit × pystypikselit), jotta voidaan laskea pikseliä/watti-arvo.

                     C.   Lepotila (virtakytkin On-asennossa, ei videosignaalia)

                           1)

                           Aktiivisen toimintatilan testin jälkeen näyttö asetetaan lepotilaan. Lepotilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla lepotilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan lepotilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). Jos laitteella on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja, mittaukset olisi tehtävä eniten sähköä kuluttavassa lepotilassa. Jos näyttö siirtyy automaattisesti lepotilasta seuraavaan lepotilaan, mittausajanjakson olisi oltava riittävän pitkä, jotta voidaan laskea kaikki eri lepotilat kattava keskiarvo.

                     D.   Pois päältä -tila (virtakytkin Off-asennossa)

                           1)

                           Lepotilan testin jälkeen näyttö asetetaan pois päältä -tilaan siitä virtakytkimestä, jota käyttäjä voi käyttää helpoimmin. Pois päältä -tilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla pois päältä -tilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan pois päältä -tilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa).

                     E.   Tulosten raportointi

               Testaustulokset raportoidaan tapauksen mukaan joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle tai Euroopan komissiolle siten kuin näiden vaatimusten osassa ”Dokumentaatio” selostetaan.

               Lisäys 2

                  Testausmenettelyt näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa

               TÄMÄN ASIAKIRJAN KÄYTÖSTÄ
               Tässä asiakirjassa kuvataan ENERGY STAR -ohjelman version 5.0 vaatimusten mukaiset testimenettelyt näytöille, joiden näyttöruudun halkaisija on 30–60 tuumaa (”isot näytöt”). Testausmenettyissä määritetään testattavan laitteen virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja pois päältä -tilassa.

                  Taulukko 1

                  Testausmenettely toimintatilojen mittaamiseksi

                           Vaatimus

                           Testausmenetelmä

                           Lähde

                           Aktiivinen toimintatila (”On”)

                           IEC 62087, Ed 2.0: Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video and Related Equipment, Section 11, ”Measuring conditions of television sets for On (average) mode.”

                           www.iec.ch

                     1.   Testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely

               Ennen laitteen testausta on varmistettava asianmukaiset testausolosuhteet, -laitteet ja -järjestely, jotka selostetaan osan ”Näyttöjä koskevat vaatimukset” jaksoissa ”Testausolosuhteet ja -laitteet” ja ”Testausjärjestely”.
               2.   Virrankulutuksen mittaaminen aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja pois päältä -tilassa

               A.   Aktiivinen toimintatila (”On”) (IEC 62087:n käyttöohjeet)

               Seuraavassa annetaan ohjeet standardin IEC 62087, Ed. 2.0 käyttämisestä isojen näyttöjen aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen mittauksissa. ENERGY STAR -hyväksynnän myöntämiseksi sovelletaan seuraavia poikkeuksia ja tarkennuksia.

                           1)

                           Tulosignaalin tarkkuus: Kohdassa 11.4.12 ”Accuracy of input signal levels” muistutetaan, että testauksessa käytettävän videotulosignaalin olisi oltava ± 2 % valkoisen ja mustan viitetasoista. Tulosignaalin tarkkuuden merkitys kuvataan yksityiskohtaisemmin liitteen B kohdassa B.2 ”Considerations for On (average) mode television set power measurements”. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio korostavat tarkkojen/kalibroitujen videotulosignaalien merkitystä aktiivisen toimintatilan testauksessa ja kannustavat käyttämään mahdollisuuksien mukaan HDMI-signaaleja.

                           2)

                           Todellinen tehokerroin: Kasvanut tietoisuus sähkön laadun merkityksestä edellyttää, että valmistajat ilmoittavat näyttöjensä todellisen tehokertoimen aktiivisen toimintatilan mittauksessa.

                           3)

                           Testimateriaalin käyttö testauksessa: Keskimääräisen virrankulutuksen mittaamiseksi aktiivisessa toimintatilassa valmistajien olisi mitattava ”Po_broadcast”, joka kuvataan kohdassa 11.6.1 ”On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal”.

                           4)

                           Testaus valmistajan oletusarvoasetuksilla: Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio pyrkivät isojen näyttöjen aktiivisen toimintatilan mittauksissa määrittämään tuotteen virrankulutuksen valmistajan oletusarvoasetuksilla. Aktiivisen toimintatilan virrankulutuksen testauksen edellyttämät kuvasignaalin tason säädöt olisi tehtävä mahdollisuuksien mukan kohdassa 11.4.8 ”Picture level adjustments” kuvatulla tavalla.
                           Kohta 11.4.8 kuuluu: ”Television kirkkaus- ja kontrastisäädöt ja mahdollisen taustavalon taso asetetaan valmistajan oletusarvoon. Jos tuotetta ensimmäistä kertaa käytettäessä on valittava jokin asetustila, valitaan ”vakioasetukset” tai vastaava. Jos tällaista asetustilaa ei ole, valitaan ensimmäinen kuvaruutuvalikoissa lueteltu asetustila. Testissä käytetyt asetukset on kuvattava raportissa. ”Vakioasetukset” määritellään asetuksiksi, joita valmistaja suosittelee normaaliin kotikäyttöön.”
                           Jos on kyse tuotteista, joita ensimmäistä kertaa käyttäessään kuluttajan on valittava pakollisesta valikosta tuotteen toiminta-asetukset, kohdan 11.4.8 mukaan testaus on suoritettava ”vakioasetuksin”.
                           Tiedot siitä, että tuote täyttää ENERGY STAR -vaatimukset tietyillä asetuksilla, joilla energiansäästö saadaan aikaan, on mainittava tuotteen pakkauksessa ja valmistajan internetsivuilla tuotetietojen yhteydessä.

                           5)

                           Testimenettely näytöille, joissa on automaattinen kirkkaudensäätö (ABC), jolloin kirkas valaistus on 300 lx ja hämärä valaistus 0 lx:

                                       a)

                                       Ympäristön valoisuus säädetään 300 luksiin mitattuna ympäristön valotunnistimen pinnalta.

                                       b)

                                       Mitataan aktiivisen toimintatilan kirkkaan valaistuksen virrankulutus Ph siten kuin kuvataan kohdassa 11.6.1 ”On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal”.

                                       c)

                                       Ympäristön valoisuus säädetään 0 luksiin mitattuna ympäristön valotunnistimen pinnalta.

                                       d)

                                       Mitataan aktiivisen toimintatilan hämärän valaistuksen virrankulutus Pl siten kuin kuvataan kohdassa 11.6.1 ”On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal”.

                                       e)

                                       Lasketaan keskimääräinen virrankulutus aktiivisessa toimintatilassa käyttämällä näiden vaatimusten 3 jakson A kohdan 3 alakohdassa ”Näytöt, joissa on automaattinen kirkkaudensäätö (ABC)” (s. 7) esitettyä yhtälöä.

                     B.   Lepotila (virtakytkin On-asennossa, ei videosignaalia)

                           1)

                           Aktiivisen toimintatilan testin jälkeen näyttö asetetaan lepotilaan. Lepotilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla lepotilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan lepotilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). Jos laitteella on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja, mittaukset olisi tehtävä eniten sähköä kuluttavassa lepotilassa. Jos näyttö siirtyy automaattisesti lepotilasta seuraavaan lepotilaan, mittausajanjakson olisi oltava riittävän pitkä, jotta voidaan laskea kaikki eri lepotilat kattava keskiarvo.

                     C.   Pois päältä -tila (virtakytkin Off-asennossa)

                           1)

                           Lepotilan testin jälkeen näyttö asetetaan pois päältä -tilaan siitä virtakytkimestä, jota käyttäjä voi käyttää helpoimmin. Pois päältä -tilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi.

                           2)

                           Näytön annetaan olla pois päältä -tilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat tasaantuneet. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan pois päältä -tilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.

                           3)

                           Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa).

                           4)

                           Tulosten raportointi: Testaustulokset raportoidaan tapauksen mukaan joko Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle tai Euroopan komissiolle siten kuin näiden vaatimusten osassa ”Dokumentaatio” selostetaan.

                     3.   Luminanssin mittaus

               Kun IEC-testi on suoritettu ja virrankulutus kirjattu, mitataan tuotteen luminanssi seuraavalla menetelmällä. Huom. Tuotteen asetuksia ei saa muuttaa siitä, miten ne olivat virrankulutustestissä.

                           1)

                           IEC 62087:n kohdassa 11.5 tarkoitettua kolmen palkin videosignaalin (LTL) staattista testikuvaa käyttäen mitataan näytön keskipisteen aksiaalinen luminanssi noudattaen VESAn (Video Electronics Standards Association) standardia Flat Panel Display Measurements Standard (FPDM) Version 2.0, Section 301–2H.

                           2)

                           Online Product Submittal -välinettä käyttäen raportoidaan mitattu luminanssi kandeloina neliömetriä kohti (cd/m2) pyöristettynä lähimpään kokonaisnumeroon.

                           3)

                           Kaikki luminanssin mittaukset olisi tehtävä edellä isoille näytöille esitetyissä testausolosuhteissa. Luminanssin mittaus on tehtävä valmistajan oletusarvoasetuksilla. Tuotteet, joissa asetukset valitaan pakollisesta valikosta, testataan vakioasetuksin tai kotikäyttöön tarkoitetuin asetuksin.

                     ”

         (1)  Myös 30–60 tuuman näyttöjen osalta on ilmoitettava resoluutio, kun tuotteelle haetaan merkintää; resoluutiota ei kuitenkaan oteta huomioon laskettaessa näiden näyttöjen virrankulutusta aktiivisessa toimintatilassa.

         (2)  Hyväksyttyjen mittareiden ominaisuudet ovat peräisin standardista IEC 62301 Ed 1.0: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power.

         (3)  Katso edellinen alaviite.

         (4)  Vain digitaalisen rajapinnan omaaville näytöille kuvan kirkkautta vastaavat jännitearvot (0–0,7 volttia): 0 volttia (musta) = asetuksena 0; 0,1 volttia (tummin analoginen harmaa) = 36, digitaalinen harmaa; 0,7 volttia (analoginen täysvalkoinen) = 255, digitaalinen harmaa. Tulevissa digitaalisen rajapinnan määrityksissä tätä vaihteluväliä saatetaan laajentaa, mutta joka tapauksessa 0 volttia vastaa mustaa ja maksimiarvo valkoista 0,1 voltin vastatessa seitsemäsosaa maksimiarvosta.


title: 2013/258/EU: Neuvoston päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2013 , AKT–EU-ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Somalian liittotasavallan asemaan suhteessa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden väliseen kumppanuussopimukseen

text:
               4.6.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 150/26

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 27 päivänä toukokuuta 2013,
   AKT–EU-ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Somalian liittotasavallan asemaan suhteessa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden väliseen kumppanuussopimukseen
   (2013/258/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä (1) ja erityisesti sen 1 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (2), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (3) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (4), jäljempänä ’AKT–EU-sopimus’, 94 artiklassa määrätään, että jonkin valtion tekemä sopimukseen liittymistä koskeva hakemus esitetään AKT–EU-ministerineuvostolle sen hyväksyttäväksi.

               (2)

               Somalian liittotasavalta esitti 25 päivänä helmikuuta 2013 AKT–EU-sopimuksen 94 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseiseen sopimukseen liittymiseksi.

               (3)

               Unionin olisi kannatettava sitä, että AKT–EU-ministerineuvosto hyväksyy Somalian liittotasavallan liittymisen AKT–EU-sopimukseen.

               (4)

               Somalian liittotasavallan olisi talletettava liittymisasiakirjansa AKT–EU-sopimuksen tallettajille eli Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön ja AKT-valtioiden sihteeristöön.

               (5)

               Tämän vuoksi on aiheellista määrittää AKT–EU-ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävä kanta Somalian liittotasavallan asemaan suhteessa AKT–EU-sopimukseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   AKT–EU-ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta Somalian liittotasavallan hakemukseen saada tarkkailijan asema ja sen jälkeen liittyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden väliseen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettuun kumppanuussopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010, perustuu tähän päätökseen liitettyyn AKT–EU-ministerineuvoston päätösluonnokseen.
   Tähän päätökseen liitettyyn AKT–EU-ministerineuvoston päätösluonnokseen tehtävistä muodollisista ja vähäisistä muutoksista voidaan sopia tätä päätöstä muuttamatta.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

      (2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on oikaistuna (EUVL L 385, 29.12.2004, s. 88).

      (3)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (4)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

      LUONNOS
      AKT–EU-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS N:o…/…,
      annettu …,
      Somalian liittotasavallan tekemästä hakemuksesta saada tarkkailijan asema ja sen jälkeen liittyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden väliseen kumppanuussopimukseen
      AKT–EU-MINISTERINEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT –EU-sopimus’, ja erityisesti sen 94 artiklan,
      ottaa huomioon AKT–EY-ministerineuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyn AKT–EY-ministerineuvoston päätöksen N:o 1/2005 (4) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  AKT –EU-sopimus tuli sen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2008. Sitä muutettiin ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 ja toisen kerran Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010. Toista muutosta on sovellettu väliaikaisesti 31 päivästä lokakuuta 2010 (5).

                  (2)

                  AKT –EU-sopimuksen 94 artiklan mukaan jonkin valtion tekemä sopimukseen liittymistä koskeva hakemus esitetään AKT–EU-ministerineuvostolle sen hyväksyttäväksi.

                  (3)

                  Somalian liittotasavalta esitti 25 päivänä helmikuuta 2013 AKT –EU-sopimuksen 94 artiklan mukaisesti hakemuksen saada tarkkailijan asema ja sen jälkeen liittyä kyseiseen sopimukseen.

                  (4)

                  Somalian liittotasavallan olisi talletettava liittymisasiakirja AKT –EU-sopimuksen tallettajille eli Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön ja AKT-valtioiden sihteeristöön,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Liittymistä ja tarkkailijan asemaa koskevan hakemuksen hyväksyminen
      Hyväksytään Somalian liittotasavallan tekemä hakemus liittyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden väliseen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettuun kumppanuussopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010.
      Somalian liittotasavallan on talletettava liittymisasiakirja AKT–EU-sopimuksen tallettajille eli Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön ja AKT-valtioiden sihteeristöön.
      Ennen sopimukseen liittymistä Somalian liittotasavalta voi osallistua neuvoston istuntoihin tarkkailijana.
      2 artikla
      Voimaantulo
      Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään.

         Tehty

               AKT–EU-ministerineuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

         (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

         (2)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

         (3)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

         (4)  EUVL L 95, 14.4.2005, s. 44.

         (5)  AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 2/2010, tehty 21 päivänä kesäkuuta 2010, EUVL L 287, 4.11.2010, s. 68.


Avis juridique important

|

32000D0522

2000/522/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä heinäkuuta 2000, Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuontia koskevien polkumyynnin ja tukien vastaisten menettelyjen yhteydessä esitettyjen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 97/634/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2299)

Virallinen lehti nro L 208 , 18/08/2000 s. 0047 - 0052

Komission päätös,tehty 26 päivänä heinäkuuta 2000,Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuontia koskevien polkumyynnin ja tukien vastaisten menettelyjen yhteydessä esitettyjen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 97/634/EY muuttamisesta(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2299)(2000/522/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 8 artiklan,ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(3) ja erityisesti sen 13 artiklan,on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,sekä katsoo seuraavaa:A AIKAISEMPI MENETTELY(1) Komissio ilmoitti 31 päivänä elokuuta 1996 kahdella erillisellä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn(4) ja tukien vastaisen menettelyn(5) aloittamisesta.(2) Komissio hankki ja tarkisti kaikki lopullisten päätelmiensä tekemiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tämän tutkimuksen perusteella päädyttiin siihen, että lopulliset polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet olisi otettava käyttöön polkumyynnin ja tukien vahingollisten vaikutusten poistamiseksi. Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tutkimuksen tuloksista ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia niiden johdosta.(3) Komissio hyväksyi 26 päivänä syyskuuta 1997 tekemällään päätöksellä 97/634/EY(6) sitoumukset, joita päätöksen liitteessä mainitut viejät olivat tarjonneet edellä mainittujen kahden menettelyn yhteydessä, ja päätti tutkimuksen kyseisten viejien osalta.(4) Samana päivänä neuvosto otti asetuksilla (EY) N:o 1890/97(7) ja (EY) N:o 1891/97(8) käyttöön polkumyynti- ja tasoitustullit Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuonnissa. Hyväksytyn sitoumuksen antaneiden yritysten viemän viljellyn merilohen tuonti vapautettiin kyseisistä tulleista mainittujen asetusten 1 artiklan 2 kohdan nojalla.(5) Tutkimusten kaikkia osa-alueita koskevat lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään edellä mainituissa asetuksissa. Tullien lajin tarkistamisen jälkeen asetukset (EY) N:o 1890/97 ja (EY) N:o 1891/97 korvattiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 772/1999(9).B SITOUMUKSEN ANTANEIDEN VIEJIEN VELVOLLISUUDET(6) Sitoumuksissa määrätään, että neljännesvuosittain annettavan, kaikkea ensimmäiselle etuyhteyttä vailla olevalle yhteisön asiakkaalle suuntautuvaa myyntiä koskevan ilmoituksen toimittamatta jättämistä määräajassa pidetään sitoumuksen rikkomisena, paitsi jos kyse on ylivoimaisesta esteestä.(7) Norjalainen yritys Fryseriet A/S ei toimittanut vuoden 1999 viimeistä neljännestä koskevia myyntitietoja asetetussa määräajassa, vaikka sille lähetettiin asiaa koskeva muistutus 24 tuntia ennen määräaikaa. Yritykselle annettiin tämän jälkeen mahdollisuus ilmoittaa komissiolle ne syyt, joiden takia sen myyntitietoja ei saatu asetetussa määräajassa, mutta mitään vastausta ei saatu.(8) Fryseriet A/S:lle ilmoitettiin tämän jälkeen kirjallisesti niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten tullien käyttöönottoa sen viemien tuotteiden osalta. Yritykselle annettiin lisäksi mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää saada tulla kuulluksi, mutta nytkään se ei reagoinut asiaan.(9) Edellä selostetun perusteella pidetään välttämättömänä peruuttaa Fryseriet A/S:n tarjoamalle sitoumukselle annettu hyväksyntä ja ottaa käyttöön lopulliset polkumyynti- ja tasoitustullit sen osalta. Tämän yrityksen nimi olisi siten poistettava päätöksen 97/634/EY liitteestä, jossa luetellaan yritykset, joiden tarjoama sitoumus on hyväksytty.(10) Samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa neuvosto on asetuksella (EY) N:o 1783/2000(10) peruuttanut tälle yritykselle myönnetyn vapautuksen polkumyynti- ja tasoitustulleista.C UUDET VIEJÄT(11) Useat norjalaiset yritykset ovat ilmoittaneet komissiolle sen jälkeen, kun lopulliset polkumyynti- ja tasoitustullit alun perin otettiin käyttöön; ne ovat väittäneet olevansa uusia viejiä ja pyytäneet asetuksen (EY) N:o 772/1999 2 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 20 artiklan mukaisesti, että myös ne vapautettaisiin tulleista.(12) Viisi yritystä, Emborg Foods Norge A/S, Helle Mat A/S, Norsea Food A/S, Salmon Company Fjord Norway A/S ja Stella Polaris A/S, osoitti, etteivät ne olleet vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksona, joka johti nykyisten polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönottoon, jäljempänä "alkuperäinen tutkimusajanjakso".(13) Nämä yritykset osoittivat myös, etteivät ne ole etuyhteydessä yhteenkään niistä norjalaisista yrityksistä, joiden tuotteisiin sovelletaan polkumyynti- ja tasoitustulleja. Yritykset esittivät lisäksi näyttöä siitä, että ne olivat joko vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen tai että niillä oli peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viennistä yhteisöön.(14) Asianomaiset yritykset ovat tarjonneet samanlaisia sitoumuksia kuin ne, joita muut Norjasta peräisin olevaa viljeltyä merilohta vievät norjalaisyritykset tarjosivat aiemmin. Tämän myötä ne kaikki ovat suostuneet toimittamaan komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään.(15) Tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä, koska komissio pystyy valvomaan tehokkaasti tällaisia sitoumuksia ja koska niillä voidaan poistaa polkumyynnin ja tukien vahingolliset vaikutukset.(16) Asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin niiden tarjoamien sitoumusten hyväksyminen perustuu.(17) Näiden yritysten nimet olisi siten lisättävä päätöksen 97/634/EY liitteessä olevaan luetteloon yrityksistä, joiden sitoumukset on hyväksytty.D NIMENMUUTOS(18) Kaksi muuta norjalaista viejää, joiden sitoumukset on hyväksytty, Agnefest A/S ja Norway Seafoods ASA, ilmoitti komissiolle, että yritysten nimet oli muutettu seuraaviksi: Rosfjord Seafood A/S ja Frionor A/S. Komissio on tämän vuoksi tarkastellut asiaa ja todennut, että yritysten rakenne ei ole muuttunut tavalla, joka edellyttäisi tarkempaa tutkimusta sen suhteen, voidaanko niiden antamia sitoumuksia edelleen pitää hyväksyttävinä.(19) Näiden yritysten nimet olisi siten muutettava päätöksen 97/634/EY liitteenä olevassa luettelossa yrityksistä, joiden sitoumukset on hyväksytty.E YHDEN NORJALAISEN YRITYKSEN TOIMINNAN LAKKAAMINEN(20) Komissiolle on lisäksi ilmoitettu, että yksi norjalainen yritys, jonka sitoumus on hyväksytty, Atlantic King Stranda A/S, on lopettanut toimintansa ja lakkautettu. Näin ollen tämän yrityksen nimi olisi poistettava päätöksen 97/634/EY liitteenä olevasta yritysluettelosta.F PÄÄTÖKSEN 97/634/EY LIITTEEN MUUTTAMINEN(21) Neuvoa-antavaa komiteaa on kuultu kaikista edellä mainituista muutoksista päätökseen 97/634/EY, eikä se ole esittänyt vastalauseita.(22) Selkeyden vuoksi päätöksen 97/634/EY liitteestä olisi kuitenkin julkaistava ajantasaistettu toisinto, josta käyvät ilmi ne viejät, joiden antama sitoumus on tällä hetkellä voimassa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 97/634/EY liite tämän päätöksen liitteellä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2000.Komission puolestaPascal LamyKomission jäsen(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.(2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18.(3) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.(4) EYVL C 253, 31.8.1996, s. 18.(5) EYVL C 253, 31.8.1996, s. 20.(6) EYVL L 267, 30.9.1997, s. 81, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2592/1999 (EYVL L 315, 9.12.1999, s. 17).(7) EYVL L 267, 30.9.1997, s. 1.(8) EYVL L 267, 30.9.1997, s. 19.(9) EYVL L 101, 16.4.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2652/1999 (EYVL L 325, 17.12.1999, s. 1).(10) Ks. tämän virallisen lehden sivu 1.LIITELUETTELO YRITYKSISTÄ, JOIDEN SITOUMUKSET ON HYVÄKSYTTY>TAULUKON PAIKKA>


               24.3.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 93/258

         P7_TA(2014)0077
   Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittäminen
   Euroopan parlamentin päätös 5. helmikuuta 2014 Euroopan keskuspankin ehdotuksesta Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))
   (Hyväksyntä)
   (2017/C 093/47)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon 22. tammikuuta 2014 annetun Euroopan keskuspankin (EKP) ehdotuksen Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämiseksi (N7-0003/2014),

               —

               ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15. lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 3 kohdan (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan keskuspankin välisen toimielinten sopimuksen EKP:lle yhteisessä valvontamekanismissa annettujen tehtävien hoitamiseen liittyvää demokraattista vastuuvelvollisuutta ja valvontaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (2),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksensä,

               —

               ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0086/2014),

               A.

               ottaa huomioon, että asetuksen (EU) No 1024/2013 26 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan keskuspankin on toimitettava valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus Euroopan parlamentille ja että varapuheenjohtaja on valittava EKP:n johtokunnan jäsenten keskuudesta;

               B.

               ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen mukaisesti tehtävissä valvontaelintä koskevissa nimityksissä on noudatettava sukupuolten tasapainon, kokemuksen ja pätevyyden periaatteita;

               C.

               ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto nimitti 21. tammikuuta 2014 Sabine Lautenschlägerin EKP:n johtokunnan jäseneksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

               D.

               ottaa huomioon, että EKP toimitti 22. tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille ehdotuksen Sabine Lautenschlägerin nimittämiseksi EKP:n valvontaelimen varapuheenjohtajaksi viiden vuoden ajaksi;

               E.

               ottaa huomioon, että parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunta tarkasteli tämän jälkeen nimetyn ehdokkaan suosituksia erityisesti asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 2 ja 3 kohdassa asetettujen vaatimusten kannalta; ottaa huomioon, että kyseistä arviointia varten ehdokas toimitti valiokunnalle ansioluettelonsa sekä vastauksensa kyselylomakkeen kysymyksiin;

               F.

               ottaa huomioon, että valiokunta järjesti 3. helmikuuta 2014 ehdokkaan kuulemistilaisuuden, jossa tämä käytti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin;

               1.

               antaa myönteisen lausunnon neuvoston suosituksesta nimittää Sabine Lautenschläger Euroopan keskuspankin valvontaelimen varapuheenjohtajaksi;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan keskuspankille, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

      (1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  EUVL L 320, 30.11.2013, s. 1.


title: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan poliisiakatemian perustamisesta (EPC) (2000/820/YOS)

text:
Avis juridique important

|

32000D0820

Virallinen lehti nro L 336 , 30/12/2000 s. 0001 - 0003

Neuvoston päätös,tehty 22 päivänä joulukuuta 2000,Euroopan poliisiakatemian perustamisesta (EPC)(2000/820/YOS)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,ottaa huomioon Portugalin tasavallan aloitteen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:(1) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi, että olisi perustettava Euroopan poliisiakatemia, jäljempänä "EPC", ylempien poliisiviranomaisten kouluttamiseksi; "poliisiviranomaisilla" tarkoitetaan puheenjohtajavaltion päätelmien 47 kohdassa tarkoitettuja "Law Enforcement Officials".(2) Tampereen Eurooppa-neuvosto sopi, että EPC:n toiminta aloitetaan nykyisten kansallisten koulutuslaitosten välisenä verkostona ilman, että suljetaan pois pysyvän laitoksen perustamista myöhemmässä vaiheessa.(3) Nykyisin on jo olemassa kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä poliiseja kouluttavia organisaatioita ja elimiä, joiden yhteistyöhön EPC:n pitäisi voida nojautua tehtäviään suorittaessaan.(4) On toivottavaa, että kehitetään nopeasti yhteistyösuhteet EPC:n sekä niiden ehdokasmaiden kansallisten oppilaitosten, joiden kanssa Euroopan unioni käy liittymisneuvotteluja, sekä Islannin ja Norjan kansallisten oppilaitosten välillä, jotta kyseiset laitokset voivat osallistua EPC:n toimintaan.(5) Euroopan unioni on ollut aktiivinen tällä alalla erityisesti hyväksymällä ja toteuttamalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla esimerkiksi rikosten torjunnasta vastaavien viranomaisten välistä henkilöstövaihtoa ja koulutusta sekä näiden viranomaisten välistä yhteistyötä koskevan yhteisen ohjelman (OISIN)(3) ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman (FALCONE)(4).(6) EPC:n olisi toteutettava tehtäviään asteittain vuotuisissa työohjelmissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon käytettävissä olevat voimavarat.(7) Päätöstä olisi tarkistettava kolmen vuoden kuluttua, jolloin olisi päätettävä EPC:n tehtävien laajentamisesta ja sen institutionaaliseen rakenteeseen tehtävistä muutoksista,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:I OSASTOOrganisaatio1 artikla1. Perustetaan Euroopan poliisiakatemia (EPC).2. EPC muodostuu verkostosta, joka yhdistää jäsenvaltioiden ylempien poliisiviranomaisten koulutuksesta vastaavat kansalliset oppilaitokset, jotka ovat tiiviissä yhteistyössä tämän tavoitteen toteuttamiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklassa tarkoitettua tulevaa kehitystä.3. EPC:n tehtävänä on toteuttaa hallintoneuvoston päättämiä ohjelmia ja aloitteita.2 artikla1. Ylempien poliisiviranomaisten koulutuksesta vastaavien kansallisten oppilaitosten johtajat muodostavat EPC:n hallintoneuvoston. Jos yhdestä jäsenvaltiosta saapuu useita johtajia, he muodostavat valtuuskunnan.2. Hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion kansallisen oppilaitoksen johtaja. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kerran puheenjohtajakautena. Se vahvistaa työjärjestyksensä yksimielisesti.3. Kullakin valtuuskunnalla on hallintoneuvostossa yksi ääni.Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön, komission ja Europolin edustajia pyydetään osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina ilman äänioikeutta. Hallintoneuvoston jäsenet voivat ottaa kokouksiin mukaan asiantuntijoita.3 artikla1. Hallintoneuvosto tekee päätöksen vuosittaisesta jatko- ja täydennyskoulutusohjelmasta (opetussisältö, toteutettavien koulutustoimien tyyppi, määrä ja kesto). Se hyväksyy muita ohjelmia ja aloitteita tarpeen mukaan.2. Hallintoneuvosto laatii EPC:n toiminnasta vuosikertomuksen.3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut hallintoneuvoston päätökset tehdään yksimielisesti ja toimitetaan Euroopan unionin neuvostolle, joka merkitsee ne tiedoksi ja hyväksyy ne. Hallintoneuvosto ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki Euroopan unionin neuvoston huomautukset.Vuosikertomus EPC:n toiminnasta annetaan myös tiedoksi Euroopan parlamentille ja komissiolle.4 artikla1. Hallintoneuvosto perustaa pysyvän sihteeristön avustamaan EPC:tä hallinnollisissa tehtävissä, jotka ovat sen toiminnan ja vuosittaisten ohjelmien sekä mahdollisten muiden ohjelmien ja aloitteiden täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia. Sihteeristö voidaan sijoittaa jonkin kansallisen poliisikoulun yhteyteen. Euroopan unionin neuvosto tekee päätöksen pysyvän sihteeristön kotipaikasta.2. Sihteeristöä johtaa hallintojohtaja, jonka hallintoneuvosto nimittää kolmeksi vuodeksi.3. Kaikki sihteeristöä koskevat hallintoneuvoston päätökset tehdään yksimielisesti.5 artikla1. Sihteeristö hallinnoi EPC:n talousarviota varainhoitoasetuksen perusteella.2. Jäsenvaltiot vastaavat yhdessä 3 artiklassa tarkoitettuun vuosittaiseen ohjelmaan sisältyvien toimien toteuttamiskustannuksista sekä EPC:n toimintakustannuksista. Kustannusten kattamiseksi kunkin jäsenvaltion vuosittainen osuus määritellään bruttokansantulon (BKTL) perusteella Euroopan unionin yleisen talousarvion rahoittamiseen tarkoitettujen omia varoja koskevan BKT-tekijän määrittämiseen käytetyn kaavan mukaisesti. Edellisen vuoden bruttokansantuloa käytetään kunkin jäsenvaltion vuosittaisena vertailuperusteena.3. Hallintoneuvosto päättää yksimielisesti EPC:n varainhoitoasetuksesta ja vuosittaisesta talousarviosta, ja ne saatetaan Euroopan unionin neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten hyväksyttäviksi.4. Seuraavia kohteita koskevat menot rahoitetaan EPC:n talousarviosta:a) vuosittaisen ohjelman valmistelu, täytäntöönpano ja arviointi,b) ulkopuolisten osallistujien palkat,c) hallintoneuvoston jäsenten matkakulut kahdelta hengeltä jäsenvaltiota kohti kyseisen neuvoston kokoontuessa,d) sihteeristön yleiset toimintakulut, lukuun ottamatta sihteeristön jäsenten palkkoja,e) hallintoneuvoston hyväksymien tai hallintojohtajan varainhoitoasetuksen mukaisesti toteuttamien muiden aloitteiden aiheuttamat kustannukset,f) sihteeristön jäsenten palkkauksesta vastaavalle jäsenvaltiolle tai vastaaville jäsenvaltioille aiheutuneiden kustannusten korvaaminen suhteessa jäsenvaltioiden osuuksiin.5. Sihteeristö voi hallintoneuvoston valtuuttamana esittää komissiolle koulutusta koskevia yhteisrahoitettavia hankkeita tai ohjelmia, jotka kuuluvat komission hallinnoimien talousarviosuunnitelmien piiriin, tämän kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä.II OSASTOTavoitteet ja tehtävät6 artikla1. EPC:n tavoitteena on osallistua jäsenvaltioiden ylempien poliisiviranomaisten kouluttamiseen optimoimalla niiden laitosten välinen yhteistyö, joista se muodostuu. Se tukee ja kehittää eurooppalaista tapaa käsitellä tärkeimpiä jäsenvaltioissa esiintyviä, erityisesti rajat ylittäviä ongelmia rikollisuuden torjunnan, rikollisuuden ehkäisemisen sekä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpidon alalla.2. Sen tavoitteena on:a) syventää eri jäsenvaltioiden kansallisten poliisijärjestelmien ja -rakenteiden, Europolin ja Euroopan unionissa toteutettavan rajat ylittävän poliisiyhteistyön tuntemusta,b) parantaa kansainvälisten välineiden, erityisesti jo olemassa olevien Euroopan unionin rikostentorjunnan yhteistyön välineiden, tuntemusta,c) varmistaa asianmukainen perehdyttäminen demokratian takeisiin, erityisesti puolustautumisoikeuden kunnioittamiseen,d) edistää yhteistyötä EPC:n ja Euroopan muiden poliisien koulutuksesta vastaavien oppilaitosten välillä.3. EPC tarjoaa myös niiden ehdokasmaiden ylemmille poliisiviranomaisille, joiden kanssa Euroopan unioni käy liittymisneuvotteluja, sekä Islannin ja Norjan ylemmille poliisiviranomaisille mahdollisuuden osallistua EPC:n toimintaan.7 artiklaNäiden tavoitteiden saavuttamiseksi EPC voi erityisesti:a) järjestää ylemmille poliisiviranomaisille yhteisiin vaatimuksiin perustuvia koulutusjaksoja,b) osallistua yhdenmukaisten kurssiohjelmien laatimiseen keskijohdon poliisien, kenttätehtävissä toimivien keskijohdon poliisien ja kenttätehtävissä toimivien poliisien kouluttamiseksi Euroopan poliisivoimien rajat ylittävää yhteistyötä varten ja myötävaikuttaa jatkokoulutuksen tarkoituksenmukaisten ohjelmien laatimiseen,c) tarjota asiantuntijakoulutusta poliiseille, jotka ovat avainasemassa rajat ylittävän rikollisuuden torjunnassa, kiinnittäen erityistä huomiota järjestäytyneeseen rikollisuuteen,d) kehittää ja tarjota koulutusta kouluttajille,e) levittää parhaita käytäntöjä ja tutkimustuloksia,f) kehittää ja tarjota koulutusta, jonka tarkoituksena on valmistaa Euroopan unionin poliisivoimia osallistumaan ei-sotilaalliseen kriisinhallintaan,g) kehittää ja tarjota ehdokasvaltioiden poliisiviranomaisille tarkoitettua koulutusta, johon sisältyy avainasemassa olevien poliisien koulutus,h) helpottaa asianmukaista poliisivaihtoa ja poliisien siirtoa muihin tehtäviin koulutuksen puitteissa,i) kehittää sähköisen verkon EPC:n tukemiseksi sen tehtävien suorittamisessa huolehtimalla tarvittavien suojatoimenpiteiden käyttöönotosta,j) mahdollistaa jäsenvaltioiden korkeille poliisiviranomaisille asianmukaisen kielitaidon hankkimisen.III OSASTOMuut säännökset8 artiklaEPC tarkastelee tapauskohtaisesti Euroopan yhteisöjen toimielinten ja Euroopan unionin muiden elinten virkamiesten mahdollisuuksia osallistua toimintaansa.EPC voi toimia yhteistyössä Euroopan unioniin kuulumattomien valtioiden kansallisten poliisien koulutuksesta vastaavien oppilaitosten kanssa. Se solmii suhteet erityisesti niiden ehdokasmaiden kansallisiin oppilaitoksiin, joiden kanssa Euroopan unioni käy liittymisneuvotteluja, sekä Islannin ja Norjan kansallisiin oppilaitoksiin.EPC tekee myös yhteistyötä Euroopan tasolla tärkeimpien koulutusalan järjestöjen, kuten Pohjoismaiden ja Baltian poliisiakatemian ja Keski-Euroopan poliisiakatemian (MEPA) kanssa.9 artiklaViimeistään kolmannen vuoden aikana tämän päätöksen noudattamisen alkamisesta hallintoneuvosto toimittaa Euroopan unionin neuvostolle raportin verkoston toiminnasta ja tulevaisuudesta Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti.10 artiklaTätä päätöstä noudatetaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona neuvosto tekee sen.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2001.Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2000.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaC. Pierret(1) EYVL C 206, 19.7.2000, s. 3.(2) Lausunto annettu 17. marraskuuta 2000 (ei julkaistu vielä virallisessa lehdessä).(3) EYVL L 7, 10.1.1997, s. 5.(4) EYVL L 99, 31.3.1998, s. 8.