title: Neuvoston päätös 2005/495/YUTP, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2005, sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Ukrainan välillä puitteiden luomisesta Ukrainan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

text:
               13.7.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 182/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/495/YUTP,
   tehty 13 päivänä kesäkuuta 2005,
   sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Ukrainan välillä puitteiden luomisesta Ukrainan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,
   ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava puitteiden luomista tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle koskevassa sopimuksessa sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

               (2)

               Neuvoston annettua 23 päivänä helmikuuta 2004 valtuutuksensa puheenjohtajavaltio on korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana neuvotellut Euroopan unionin ja Ukrainan välillä sopimuksen puitteiden luomisesta Ukrainan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.

               (3)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus puitteiden luomisesta Ukrainan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.
   4 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 13 päivänä kesäkuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. ASSELBORN

   KÄÄNNÖS
   Euroopan unionin ja Ukrainan välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Ukrainan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI
   ja
   UKRAINA,
   jäljempänä ’osapuolet’, jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla, rauhanturvaaminen mukaan luettuna.

               (2)

               Sevillassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan unionin ja Ukrainan väliset neuvonpito- ja yhteistyöjärjestelyt kriisinhallinnan alalla.

               (3)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Ukraina voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Ukrainan osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (4)

               Yleiset edellytykset Ukrainan osallistumiselle EU:n siviili- ja sotilaallisiin kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä tässä sopimuksessa, jolla luodaan mahdollista tulevaa osallistumista koskevat puitteet, sen sijaan, että nämä edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti. Muista täytäntöönpanojärjestelyistä olisi sovittava kunkin operaation osalta tämän sopimuksen 13 artiklassa määrätyn mukaisesti.

               (5)

               Tämä sopimus ei saisi vaikuttaa Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen, eikä sillä pitäisi rajoittaa Ukrainan lainsäädäntönsä mukaista osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta.

               (6)

               Tämän sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Ukrainan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   JAKSO
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Ukrainaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Ukraina on päättänyt osallistua operaatioon, Ukraina toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.
   2.   Euroopan unioni arvioi Ukrainan osallistumistarjouksen Ukrainaa kuullen.
   3.   Euroopan unioni toimittaa Ukrainalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Ukrainaa osallistumistarjouksen laatimisessa.
   4.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Ukrainalle kirjeellä varmistaakseen Ukrainan osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Ukraina liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti yhteiseen toimintaan, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Ukrainan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Ukrainan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/valtuuskunnan asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Ukrainan välisiä järjestelyjä.
   3.   Ukraina käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/valtuuskunnan asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.
   4.   Ukraina vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista siitä riippumatta, onko sen henkilöstö vaatimuksen tekijänä vai kohteena. Ukraina huolehtii lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Ukraina sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa se luopuu esittämästä korvausvaatimuksia sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Ukraina osallistuu, osallistuvalle valtiolle. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   6.   Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa ne luopuvat esittämästä korvausvaatimuksia Ukrainalle siinä tapauksessa, että Ukraina tulevaisuudessa osallistuu EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.
   4 artikla
   Turvaluokitellut tiedot
   1.   Ukraina toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta ja EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.
   2.   Jos EU ja Ukraina ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II   JAKSO
   SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN OSALLISTUMISEN YLEISET EDELLYTYKSET
   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Ukraina varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Ukraina antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Ukrainan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Ukrainan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.
   4.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   5.   Ukrainalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   6.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.
   7.   Ukraina nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Ukrainaa ennen päätöksen tekemistä, jos Ukraina osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Ukraina vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Ukraina maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa valtuuskunnan asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa.
   8 artikla
   Toimintatalousarvioon osallistuminen
   1.   Ukraina osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen.
   2.   Ukrainan rahoitusosuus toimintatalousarviosta on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa sen BKTL:n osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa Ukrainan operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Ukraina ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta; tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Ukrainan asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat Ukrainan osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tähän järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III   JAKSO
   SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN OSALLISTUMISEN YLEISET EDELLYTYKSET
   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Ukraina varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa

               —

               tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksiaa,

               —

               operaatiosuunnitelmaa,

               —

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Ukrainan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Ukraina antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltaansa toiselle henkilölle.
   3.   Ukrainalla on kyseessä olevan operaation päivittäisessä toteuttamisessa samat oikeudet ja velvoitteet kuin siihen osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla.
   4.   EU:n operaation komentaja voi Ukrainaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Ukrainan osuuden pois vetämistä.
   5.   Ukraina nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Ukraina vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä, jotka kuuluvat yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainituissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP (2), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
   2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Ukraina maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Ukraina osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen 11 artiklassa mainitussa neuvoston päätöksessä määritellyn mukaisesti.
   2.   Ukrainan rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

               a)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa sen BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa Ukrainan operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärään osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         Jos Ukraina lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, 2 kohdan b alakohdan mukaista määrää laskettaessa käytetään perusteena Ukrainan henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Ukrainan lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.
   3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun

               a)

               Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä; tai

               b)

               operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

         4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Ukrainan toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseinen määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV   JAKSO
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   13 artikla
   Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Ukrainan asiaankuuluvien viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 4 kohdan ja 8 artiklan 5 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2008 ja tämän jälkeen vähintään joka kolmas vuosi.
   3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten molemminpuolisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   4.   Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

      Tehty Luxemburgissa 13 päivänä kesäkuuta 2005 englannin kielellä neljänä kappaleena.

            Euroopan unionin puolesta

            Ukrainan puolesta

      (1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/194/EY (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 48).

      (2)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/68/YUTP (EUVL L 27, 29.1.2005, s. 59).
   LIITE
   LAUSUMIEN TEKSTI
   EU:n JÄSENVALTIOIDEN LAUSUMA
   Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka toteuttavat EU:n yhteistä toimintaa, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Ukraina osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Ukrainalle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Ukrainasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Ukrainan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Ukrainasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

         UKRAINAN LAUSUMA
   Ukraina, joka toteuttaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n yhteistä toimintaa, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä muulle EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle valtiolle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2017/1400, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevän tutkintavaliokunnan toimikauden pidentämisestä lisämääräajalla

text:
               29.7.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 199/12

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1400,
   annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017,
   epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevän tutkintavaliokunnan toimikauden pidentämisestä lisämääräajalla
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 226 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19. huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (1),

               —

               ottaa huomioon tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneista hallinnollisista epäkohdista ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä 8. kesäkuuta 2016 antamansa päätöksen (EU) 2016/1021 (2),

               —

               ottaa huomioon epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevän tutkintavaliokunnan toimikauden pidentämisestä 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöksen (EU) 2017/846 (3),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 198 artiklan 11 kohdan,

               A.

               toteaa, että tutkintavaliokunta pyysi toimikautensa pidentämistä voidakseen toteuttaa tehtävänsä täysimääräisesti ja asiaankuuluvasti ottaen huomioon lukuisat tutkittavat asiakirjat, tilatut tutkimukset ja sidosryhmien kuulemiset;

               1.

               päättää pidentää tutkintavaliokunnan toimikautta kolmen kuukauden lisämääräajalla.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         A. TAJANI

      (1)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

      (2)  EUVL L 166, 24.6.2016, s. 10.

      (3)  EUVL L 125, 18.5.2017, s. 34.


title: 2009/582/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä heinäkuuta 2009 , erityisten hätätoimenpiteiden rahoittamisesta yhteisön suojelemiseksi raivotaudilta

text:
               30.7.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 198/85

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 29 päivänä heinäkuuta 2009,
   erityisten hätätoimenpiteiden rahoittamisesta yhteisön suojelemiseksi raivotaudilta
   (2009/582/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksessä 90/424/ETY säädetään, että jos jäsenvaltiota suoraan uhkaa kyseisen päätöksen liitteessä tarkoitetun taudin esiintyminen tai leviäminen jonkin kolmannen maan alueella, voidaan päättää kaikista tilanteessa tarvittavista toimenpiteistä sekä myöntää yhteisön rahoitusta erityisiin toteutetun toimenpiteen onnistumisen kannalta tarpeellisiksi arvioituihin toimenpiteisiin.

               (2)

               Raivotauti on pääasiassa luonnonvaraisia ja kesyjä lihansyöjiä koskeva eläintauti, jolla on vakavia vaikutuksia kansanterveyteen. Raivotauti sisältyy päätöksen 90/424/ETY liitteeseen.

               (3)

               Yhteisön viime vuosina yhteisrahoittamien ohjelmien, joissa raivotaudin pääasiallisia kantajia eli luonnonvaraisia lihansyöjiä rokotetaan suun kautta, ansiosta tautitilanne useimmissa jäsenvaltioissa on nyt erittäin suotuisa: luonnonvaraisten ja kesyjen eläinten raivotautitapaukset ovat vähentyneet merkittävästi ja ihmisen raivotautitapaukset hävinneet kokonaan.

               (4)

               Venäjän erillisalue Kaliningrad on EU:n alueen ympäröimä, ja sen rajanaapureina olevissa jäsenvaltioissa toteutetaan viimeisiä toimia taudin hävittämiseksi kokonaan.

               (5)

               Liettua ja Puola ovat ilmoittaneet komissiolle, että sylvaattisen raivotaudin esiintyminen Kaliningradin alueella uhkaa suoraan niiden raivotaudin hävittämisohjelmien onnistunutta päättämistä.

               (6)

               Kaliningradin alueella tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta taudin kulkeutuminen alueelta ei uhkaisi sen naapureina olevissa jäsenvaltioissa ihmisten ja eläinten terveydessä saavutettua edistystä.

               (7)

               On tarpeen toteuttaa erityistoimenpide, jotta tauti ei toistuvasti leviäisi Kaliningradista sen naapureina oleviin jäsenvaltioihin. Kaliningradin alueen suhteellinen koko huomioon ottaen on järkevämpää ja kustannustehokkaampaa avustaa Kaliningradia raivotaudin hävittämisessä kokonaan kuin perustaa sen naapureina olevien jäsenvaltioiden alueelle rokotepuskurivyöhyke, jota olisi jatkuvasti ylläpidettävä.

               (8)

               Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2) 110 artiklan mukaan avustusten on perustuttava vuotuiseen työohjelmaan. Vuotuinen työohjelma toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntöjä, paitsi poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3) 168 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi riittävästi perustelluissa poikkeuksellisen kiireellisissä tapauksissa päättää avustusten myöntämisestä ilman ehdotuspyyntöä.

               (9)

               Venäjä toimitti komissiolle 21 päivänä lokakuuta 2008 raivotaudin hävittämistä Kaliningradin alueella koskevan ohjelman, jonka todettiin olevan hyväksyttävä yhteisön suojelemista raivotaudilta koskevan tavoitteen osalta. Ohjelman sisältämät toimet ovat yhteisön edun suojelemiseksi olennaisia, ja sen vuoksi tiettyihin toimenpiteisiin on aiheellista myöntää yhteisön rahoitusta. Ohjelman toteuttamiseen olisi sen vuoksi myönnettävä yhteisön rahoitusta vuonna 2009.

               (10)

               Tämä päätös on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 75 artiklassa ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 90 artiklassa sekä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion täytäntöönpanoa koskevista sisäisistä säännöistä annetun asetuksen (4) 15 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös.

               (11)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Hyväksytään Venäjän toimittama 36 kuukauden suunnitelma raivotaudin hävittämiseksi Kaliningradin alueella, jäljempänä ’raivotaudin hävittämisohjelma’.
   2.   Tämän päätöksen mukaisiin toimiin kuuluvat seuraavat erityistoimenpiteet:

               —

               rokotesyöttien osto luonnonvaraisten lihansyöjien rokottamiseksi suun kautta,

               —

               edellä olevassa kohdassa tarkoitettujen rokotesyöttien jakelu Kaliningradin alueella.

         2 artikla
   Yhteisön rahoitusosuus on enintään 1 800 000 euroa, joka rahoitetaan Euroopan yhteisöjen vuoden 2009 yleisen talousarvion budjettikohdasta 17 04 03 01.
   3 artikla
   1.   Hyväksytään yksittäisen avustuksen myöntäminen Venäjän federaatioon kuuluvan Kaliningradin alueen eläinlääkintä- ja eläinlääkinnän tarkastusvirastolle (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области).
   2.   Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin toimiin liittyvistä vastaavista tukikelpoisista kustannuksista voidaan rahoittaa enintään 100 prosenttia edellyttäen, että Venäjän federaatioon kuuluvan Kaliningradin alueen eläinlääkintä- ja eläinlääkinnän tarkastusvirasto (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области) kattavat osan kokonaiskustannuksista tai osa kokonaiskustannuksista katetaan muulla kuin yhteisöltä saadulla rahoituksella.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2009.

            Komission puolesta

         Androulla VASSILIOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19.

      (2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (4)  Komission päätös K(2009) 2105, 6. huhtikuuta 2009.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2016/51, annettu 18 päivänä tammikuuta 2016, biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa

text:
               19.1.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 12/50

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/51,
   annettu 18 päivänä tammikuuta 2016,
   biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian (1), jäljempänä ’EU:n strategia’, jonka III luku käsittää luettelon toimenpiteistä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

               (2)

               Unioni panee aktiivisesti täytäntöön EU:n strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, erityisesti biologisia ja toksiiniaseita koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’biologisten aseiden kieltosopimus’, vahvistamiseen, täytäntöönpanoon ja maailmanlaajuiseen soveltamiseen liittyviä toimenpiteitä.

               (3)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP (2) biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa. Yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP hyväksymisen jälkeen biologisten aseiden kieltosopimukseen on liittynyt seitsemän uutta valtiota. Yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP voimassaolo päättyi 26 päivänä elokuuta 2007.

               (4)

               Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2006 biologisia ja toksiiniaseita koskevan toimintasuunnitelman (3), joka täydentää yhteistä toimintaa 2006/184/YUTP biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi. Toimintasuunnitelmassa edellytetään luottamusta lisäävien toimien ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) pääsihteerin tutkintamekanismin tehokasta käyttöä tapauksissa, joissa oletetaan käytetyn biologisia aseita.

               (5)

               Neuvosto hyväksyi 10 päivänä marraskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP (4) biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa. Biologisten aseiden kieltosopimukseen on yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP hyväksymisen jälkeen liittynyt kolme uutta valtiota, ja useille valtioille on annettu unionin asiantuntija-apua.

               (6)

               Biologisten aseiden kieltosopimuksen kuudennessa tarkistuskonferenssissa päätettiin perustaa YK:n aseriisuntatoimiston (UNODA) Geneven toimipisteen yhteyteen täytäntöönpanon tukiyksikkö viiden vuoden toimikaudeksi (2007–2011) antamaan hallinnollista tukea kuudennessa tarkistuskonferenssissa sovittujen kokousten järjestämiseen ja tukemaan biologisten aseiden kieltosopimuksen kattavaa täytäntöönpanoa ja maailmanlaajuista soveltamista sekä luottamusta lisääviä toimia koskevaa tiedonvaihtoa.

               (7)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen 2011/429/YUTP (5) biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa, jäljempänä ’seitsemäs tarkistuskonferenssi’, omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta.

               (8)

               Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päätettiin jatkaa täytäntöönpanon tukiyksikön toimeksiantoa uudella viiden vuoden kaudella (2012–2016) ja laajentaa sen tehtävät kattamaan avunpyyntöjen ja -tarjousten tietokannan perustamista ja hallinnointia koskevan päätöksen täytäntöönpano ja siihen liittyvän sopimusvaltioiden välisen tiedonvaihdon helpottaminen sekä tarvittaessa sopimusvaltioiden tukeminen seitsemännen tarkistuskonferenssin päätösten ja suositusten täytäntöönpanossa.

               (9)

               Neuvosto hyväksyi 23 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/421/YUTP (6) biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa. Biologisten aseiden kieltosopimukseen on päätöksen 2012/421/YUTP hyväksymisen jälkeen liittynyt kuusi uutta valtiota, ja useille valtioille on annettu unionin asiantuntija-apua.

               (10)

               Päätösten 2011/429/YUTP ja 2012/421/YUTP tavoitteita, erityisesti niiltä osin kuin seitsemännessä tarkistuskonferenssissa on päästy yhteisymmärrykseen, olisi edistettävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Tämä päätös, jonka tarkoituksena on panna välittömästi ja tosiasiallisesti täytäntöön joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian eräät osat ja joka perustuu yhteisten toimintojen 2006/184/YUTP ja 2008/858/YUTP sekä päätöksen 2012/421/YUTP onnistuneeseen täytäntöönpanoon, toimii operatiivisena politiikan välineenä päätöksen 2011/429/YUTP tavoitteiden edistämiseksi, ja siinä keskitytään erityisesti näkökohtiin, joista seitsemännessä tarkistuskonferenssissa päästiin yhteisymmärrykseen sen päätösasiakirjassa esitetyn mukaisesti.
   Tässä päätöksessä noudatetaan seuraavia periaatteita:

               a)

               hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla yhteisistä toiminnoista 2006/184/YUTP ja 2008/858/YUTP sekä neuvoston päätöksestä 2012/421/YUTP saatuja kokemuksia;

               b)

               pohditaan niitä erityistarpeita, joita biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltiot sekä sen ulkopuoliset valtiot tuovat esiin sopimuksen paremman täytäntöönpanon ja maailmanlaajuisen soveltamisen osalta;

               c)

               edistetään hankkeiden kansallista ja alueellista omavastuullisuutta niiden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi sekä kumppanuuden luomiseksi Euroopan unionin ja kolmansien osapuolten välille biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa;

               d)

               keskitytään sellaisiin toimiin, joilla päästään konkreettisiin tuloksiin ja/tai edistetään biologisten aseiden kieltosopimuksen vuoden 2016 tarkistuskonferenssin kannalta merkityksellisen yhteisymmärryksen muodostamista varhaisessa vaiheessa;

               e)

               otetaan käyttöön mitattavissa olevat tulosindikaattorit, jotka määritellään ennen toimien alkua ja joihin kuuluvat mahdollisuuksien mukaan valistus- ja koulutusohjelmien vaikutuksiin liittyvät indikaattorit;

               f)

               tuetaan sopimusvaltioiden kokousten puheenjohtajaa kahdeksannen tarkistuskonferenssin valmisteluissa ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla täytäntöönpanon tukiyksikön toimeksiantoa kuudennessa tarkistuskonferenssissa sovitun mukaisesti ja seitsemännessä tarkistuskonferenssissa uudistetussa ja laajennetussa muodossa.

         2.   Euroopan unioni tukee seuraavia, EU:n strategiaan sisältyviä toimenpiteitä vastaavia hankkeita:

               —

               biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymisen edistäminen maailmanlaajuisesti kannustamalla biologisten aseiden kieltosopimuksen ulkopuolisia valtioita tuntemaan paremmin kieltosopimukseen liittymisen ja sen kokouksiin ja toimintaan osallistumisen hyödyt;

               —

               vuorovaikutuksen lisääminen valtiosta riippumattomien sidosryhmien kanssa tieteen ja teknologian sekä bioturvallisuuden ja biomateriaalien suojaamisen aloilla;

               —

               biologisten aseiden kieltosopimuksen kansallisten täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen – etenkin kehitysmaissa ja 7 ja 10 artiklassa tarkoitetuilla aloilla – parantamalla luottamusta lisääviä toimia koskevan järjestelmän puitteissa annettujen ilmoitusten laatua ja määrää biologisten aseiden kieltosopimuksen noudattamista kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämiseksi;

               —

               konferenssien välisenä aikana toteutettavan ohjelman ja kahdeksannen tarkistuskonferenssin valmistelujen tukeminen;

               —

               kemiallisten, biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseksi perustetun Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin mekanismin, jäljempänä ’YK:n pääsihteerin mekanismi’, vahvistaminen;

               —

               valistuksen, koulutuksen ja sitoutumisen tukemiseen tarkoitetut välineet.

         Yksityiskohtainen kuvaus kyseisistä hankkeista on liitteessä.
   2 artikla
   1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
   2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen toimien teknisestä täytäntöönpanosta vastaa UNODA. Se hoitaa tehtäväänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä UNODAn kanssa.
   3 artikla
   1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 2 340 000 euroa.
   2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetusta määrästä rahoitettuja menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee UNODAn kanssa rahoitussopimuksen. Rahoitussopimuksessa määrätään, että UNODAn on varmistettava unionin osuudelle sen suuruutta vastaava näkyvyys.
   4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.
   4 artikla
   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta UNODAn säännöllisesti laatimien raporttien perusteella. Raportteja käytetään neuvoston suorittaman arvioinnin perustana. Komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitukseen liittyvistä näkökohdista.
   5 artikla
   1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä tai, jos rahoitussopimusta ei ole tämän ajanjakson kuluessa tehty, kuuden kuukauden kuluttua päätöksen hyväksymisestä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  Neuvoston asiakirja 15708/03. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, mutta saatavilla http://register.consilium.europa.eu

      (2)  EUVL L 65, 7.3.2006, s. 51.

      (3)  EUVL C 57, 9.3.2006, s. 1.

      (4)  EUVL L 302, 13.11.2008, s. 29.

      (5)  Neuvoston päätös 2011/429/YUTP, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011, bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehdyn yleissopimuksen (BTWC) osapuolina olevien valtioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta (EUVL L 188, 19.7.2011, s. 42).

      (6)  Neuvoston päätös 2012/421/YUTP, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012, biologisten aseiden kieltosopimuksen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian puitteissa (EUVL L 196, 24.7.2012, s. 61).

      LIITE
      1.   HANKKEET
      1.1   Hanke 1: Biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmallisuuden tukeminen

      1.1.1   Hankkeen tarkoitus

      Edistää biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymistä maailmanlaajuisesti kannustamalla sopimuksen ulkopuolisia valtioita tuntemaan paremmin kieltosopimukseen liittymisen ja sen kokouksiin ja toimintaan osallistumisen hyödyt. Tällä hankkeella tuetaan biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmallisuutta koskevien seitsemännen tarkistuskonferenssin päätösten ja suositusten täytäntöönpanoa.
      1.1.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  Biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymisen lisääntyminen kaikilla maantieteellisillä alueilla.

                  b)

                  Entistä parempi biologisten aseiden kieltosopimuksen tuntemus asianomaisten kansallisten viranomaisten keskuudessa, parlamentin jäsenet mukaan luettuina, ja/tai kieltosopimukseen liittyvä entistä tehokkaampi osa-alueellinen verkostoituminen kieltosopimukseen liittymisen ja sen täytäntöönpanon edistämiseksi.

                  c)

                  Entistä useammat valtiot ovat sitoutuneet liittymään biologisten aseiden kieltosopimukseen ja toteuttavat parhaillaan tähän tähtääviä toimia.

                  d)

                  Entistä useammat valtiot, jotka eivät ole biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimuspuolia, osallistuvat kieltosopimuksen toimintaan ja kokouksiin.

                  e)

                  Biologisten aseiden kieltosopimuksen vapaaehtoinen täytäntöönpano valtioissa ennen niiden liittymistä kieltosopimukseen.

            1.1.3   Hankkeen kuvaus

      Biologisten aseiden kieltosopimuksen tarkistuskonferensseissa on säännöllisesti vakuutettu, että kieltosopimuksen sopimuspuolten määrän kasvattaminen on hyvin tärkeää. On kuitenkin yhä olemassa 24 enimmäkseen Afrikan ja Tyynenmeren alueen valtiota, jotka eivät ole liittyneet kieltosopimukseen. Tästä syystä hanke käsittää näihin valtioihin kohdennettuja erityisohjelmia. Kyseiset ohjelmat toimisivat tiiviissä yhteistyössä muiden keskeisten toimijoiden, kuten Kemiallisten aseiden kieltojärjestön, Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1540 perustetun komitean, CBRN-osaamiskeskusten ja kansalaisjärjestöjen (esim. VERTIC ja EU:n turvallisuusalan tutkimuslaitos), kanssa toimivien suhteiden kehittämiseksi asianomaisten alueellisten ja osa-alueellisten elinten kanssa, tarvittaessa räätälöityjen tiedotusmateriaalien toimittamiseksi ja suorien yhteyksien ylläpitämiseksi kohdealueen valtioihin.
      Monia biologisten aseiden kieltosopimuksen yleismaailmalliseksi saattamiseen liittyviä toimia toteutetaan kieltosopimuksen ulkopuolisissa valtioissa asianomaisen valtion pyynnöstä, ensimmäiseksi niissä valtioissa, jotka liittynevät kieltosopimukseen lähiaikoina. Nämä toimet perustuisivat aikaisemmissa alueellisissa työpajoissa käytyihin keskusteluihin ja saavutettuihin tuloksiin, ja ne siirrettäisiin ja räätälöitäisiin kansallisiin olosuhteisiin. Ne käsittäisivät kunkin mukana olevan valtion osalta yleismaailmalliseksi saattamista koskevan työsuunnitelman valmistelun, johon osallistuisivat kansalliset sidosryhmät. Jos mahdollista ja aiheellista, nämä käynnit voisivat olla niiden valtioiden välistä yhteistoimintaa, joiden kesken on meneillään tiivistä yhteistyötä ja joiden kansalliset olosuhteet ovat samankaltaisia. Toimien painopistealoja ovat erityisten tiedotusmateriaalien toimittaminen biologisten aseiden kieltosopimukseen liittymisen hyödyistä, kansallisiin sidosryhmiin, kuten parlamentin jäseniin ja muihin poliittisiin päättäjiin kohdistuvat valistustoimet, kansallisen koordinoinnin luominen ja sponsorointi, jonka tarkoituksena on avainhenkilöiden osallistuminen kieltosopimuksen kokouksiin tai muihin merkittäviin tapahtumiin.
      1.2   Hanke 2: Vuorovaikutus valtiosta riippumattomien sidosryhmien kanssa tieteen ja teknologian aloilla

      1.2.1   Hankkeen tarkoitus

      Lisätä vuorovaikutusta biologisten aseiden kieltosopimusprosessin ja valtiosta riippumattomien sidosryhmien, kuten tiedeyhteisön ja teollisuuden, välillä järjestämällä alueellisia työpajoja tieteellisistä ja teknologisista kysymyksistä sekä bioturvallisuudesta ja biomateriaalien suojaamisesta ennen kahdeksatta tarkistuskonferenssia. Lisäksi tällä hankkeella saataisiin kehitysmaiden tutkijat ja bioturvallisuusalan toimijat suoraan mukaan biologisten aseiden kieltosopimusta koskevan tietoisuuden lisäämiseen, kieltosopimuksen tehokkaampaan täytäntöönpanoon tarvittavien valmiuksien kehittämiseen ja rauhanomaisiin tarkoituksiin tehtävän kansainvälisen yhteistyön edistämiseen.
      1.2.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  Tiedeyhteisö ja teollisuus ovat entistä paremmin perillä biologisten aseiden kieltosopimuksesta ja siihen liittyvistä kysymyksistä ja tiedeyhteisö sekä kansalliset ja alueelliset tieteelliset ja ammatilliset yhdistykset ja toimialajärjestöt osallistuvat aikaisempaa enemmän kieltosopimuksen täytäntöönpanoon;

                  b)

                  Jäsenvaltioiden poliittiset päätöksentekijät ja virkamiehet ymmärtävät laajemmin ja perusteellisemmin kieltosopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien tieteellisten ja teknologisten kysymysten merkityksen;

                  c)

                  Rakentava panos biologisten aseiden kieltosopimuksen kokousten asialistalla olevan pysyvän kohdan ”Tiede ja teknologia” tarkasteluun sekä kahdeksannessa tarkistuskonferenssissa annettava panos käsittelyyn, joka koskee kieltosopimuksen kannalta merkittävän tieteellisen ja teknologisen kehityksen tarkastelun tehostamistapoja;

                  d)

                  Tiedeyhteisö, akatemiat, tutkimusjärjestöt, ammatilliset yhdistykset, teollisuus sekä sääntelyviranomaiset ja poliittiset päätöksentekijät kansallisella ja alueellisella tasolla ovat entistä enemmän vuorovaikutuksessa keskenään ja biologisten aseiden kieltosopimuksen kannalta merkittävään tieteellisen ja teknologisen kehityksen tarkasteluun annettava panos on aikaisempaa suurempi;

                  e)

                  Kytköksien edistäminen muihin monenvälisiin ja alueellisiin hankkeisiin tieteen ja teknologian aloilla; ja

                  f)

                  Lisääntynyt kansainvälinen yhteistyö tieteellisissä ja teknologisissa kysymyksissä voisi tukea kehitysmaiden valmiuksien kehittämistä kieltosopimuksen kannalta merkityksellisillä, erityisesti 7 ja 10 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, joista esimerkkeinä mainittakoon taudinpurkausten havaitseminen, diagnosointi ja ennaltaehkäisy, rokotteet, hoito, analyyttiset menetelmät, torjuntavalmius ja reagointi.

            1.2.3   Hankkeen kuvaus ja toteutus

      Enintään viidessä työpajassa, jotka järjestetään yhteistyössä maailmanlaajuisten ja alueellisten tieteellisten yhdistysten, teollisuuden (jota edustavat asianomaiset globaalit tai alueelliset teollisuusliitot ja ammatilliset yhdistykset, kuten bioturvallisuusyhdistykset) ja akateemisten asiantuntijoiden kanssa, keskityttäisiin asialistalla olevassa pysyvässä kohdassa ”Tiede ja teknologia” yksilöityihin aiheisiin ja niiden vaikutuksiin bioturvallisuuden ja biomateriaalien suojaamisen alalla sekä kannustettaisiin käymään näistä asioista alueellista vuoropuhelua samalla, kun lisättäisiin tietoisuutta alueiden tiede- ja ammattiyhteisön keskuudessa. Nämä työpajat järjestetään tarvittaessa asiaan liittyvien tieteellisten tai bioturvallisuutta käsittelevien konferenssien yhteydessä tavoittamismahdollisuuksien maksimoimiseksi ja kustannusten minimoimiseksi. Näissä työpajoissa on keskeisellä sijalla kehitysmaiden tutkijoiden ja sääntelyalan toimijoiden aktiivinen osallistuminen, mihin tarvitaan sponsorointia. Jotta edellä mainitut sidosryhmät saadaan jatkossakin pysymään mukana, saatavilla on pieniä avustuksia, joiden avulla he voivat harjoittaa työpajojen jälkeen niissä käsiteltyjä aiheita koskevaa tutkimustoimintaa, jonka on määrä johtaa julkaisuihin.
      Tämän hankkeen jatkuvuus varmistetaan luomalla työpajojen osanottajien joukosta asiantuntijoiden virtuaalinen verkosto. Näitä asiantuntijoita voitaisiin ottaa mukaan myös biologisten aseiden kieltosopimuksen kokousten kansallisiin valtuuskuntiin, ja he voisivat osallistua tieteellisen ja teknologisen kehityksen tarkasteluun.
      1.3   Hanke 3: Biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen

      1.3.1   Hankkeen tarkoitus

      Seitsemännessä tarkistuskonferenssissa vahvistettiin, että tarvittavien kansallisten toimenpiteiden hyväksyminen ja toteuttaminen lisäisi biologisten aseiden kieltosopimuksen vaikuttavuutta. Konferenssi kehotti sopimusvaltioita hyväksymään lainsäädännöllisiä, hallinnollisia, oikeudellisia ja muita toimenpiteitä, kuten valistustoimia ja käytännesääntöjä, joilla tehostettaisiin kieltosopimuksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja varmistettaisiin mikrobiaineiden tai muiden biologisten aineiden tai toksiinien turvallisuus ja suojaaminen. Yhteisestä toiminnasta 2008/858/YUTP ja neuvoston päätöksestä 2012/421/YUTP saatujen kokemusten perusteella tarjotaan biologisten aseiden kieltosopimuksen kansallisen täytäntöönpanon laajennetun tuen ohjelmia korkeintaan kahdeksalle maalle.
      1.3.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  Sellaisten asianmukaisten lainsäädännöllisten tai hallinnollisten toimenpiteiden toteuttaminen, rikosoikeudelliset säännökset mukaan lukien, jotka kattavat kaikki biologisten aseiden kieltosopimuksessa määrätyt ja seitsemännessä tarkistuskonferenssissa tarkennetut kiellot ja ehkäisevät toimenpiteet;

                  b)

                  Tehokas täytäntöönpano ja sen valvominen kieltosopimuksen rikkomisen estämiseksi ja siitä rankaisemiseksi;

                  c)

                  Parempi koordinointi ja verkostoituminen kaikkien kieltosopimusprosessiin osallistuvien sidosryhmien keskuudessa, kansalliset ja alueelliset bioturvallisuusyhdistykset, parlamentin jäsenet ja yksityinen sektori mukaan luettuina, jotta edistetään tehokasta täytäntöönpanoa;

                  d)

                  Bioturvallisuutta ja biomateriaalien suojaamista koskevien valistusohjelmien, käytännesääntöjen ja standardien edistäminen;

                  e)

                  Vaadittujen tietojen kokoamista ja luottamusta lisäävistä toimista vuosittain annettavia ilmoituksia koskevien kansallisten mekanismien perustaminen tai tehostaminen;

                  f)

                  Luottamusta lisääviä toimia koskevaan tiedonvaihtoon säännöllisesti osallistuvien sopimusvaltioiden määrän kasvu ja toimitettujen tietojen laadun parantuminen;

                  g)

                  Luottamusta lisäävien toimien yhteydessä saadut tiedot sähköisesti toimittavien sopimusvaltioiden määrän on kasvu;

                  h)

                  Aktiivisesti kieltosopimuksen puitteissa tapahtuvaan tieteen ja teknologian kehityksen tarkasteluun osallistuvien sopimusvaltioiden määrän kasvu;

                  i)

                  Lisääntynyt maiden välinen tieteellinen yhteistyö kieltosopimuksen kannalta merkittävillä aloilla; ja

                  j)

                  Kehitysmaista näihin ohjelmiin osallistuvien tutkijoiden teknisen osaamisen ja tekniikan tuntemuksen parantuminen.

            1.3.3   Hankkeen kuvaus

      Kutakin ohjelmaa toteutetaan noin 12 kuukauden ajan, siihen osallistuvat tuensaajamaissa olevat EU:n edustustot ja CBRN-osaamiskeskukset sekä YK:n alueelliset aseriisuntakeskukset tarpeen mukaan, ja siihen kuuluu seuraavaa:

                  a)

                  Alustava kansallinen työpaja, jossa kootaan yhteen kaikki asiaankuuluvat kansalliset viranomaiset ja sidosryhmät, esitellään biologisten aseiden kieltosopimus, määritetään motivoituneita ja luotettavia paikallisia kumppaneita ja arvioidaan alustavasti tarpeet ja painopisteet;

                  b)

                  Nykyisen luottamusta lisääviä toimia koskevan oppaan ja kansallista täytäntöönpanoa koskevan oppaan käyttö ja asianmukaiset tiedot tai verkkokoulutus biologisten aseiden kieltosopimuksen yhteyspisteille siitä, miten voidaan käyttää toiminnassa olevaa sähköistä foorumia;

                  c)

                  Jäsennellyn toimintasuunnitelman kehittäminen; se räätälöidään tuensaajamaan tarpeisiin, ja se sisältää eri tuenantajien käyntejä ja/tai työpajoja ohjelman kestoaikana sekä EU:n jäsenvaltioissa tai muualla annettavaa koulutusta;

                  d)

                  Toimintasuunnitelman toteuttaminen samalla, kun tuenantajat toteuttavat tukitoimiaan (esimerkiksi lainsäädännön laatiminen, bioturvallisuutta ja biomateriaalien suojaamista koskeva koulutus, kaksikäyttötuotteiden vientivalvonta, luottamusta lisäävien toimien valmistelu ja esittäminen, poliisikoulutus, tutkijoiden valistaminen ja valmiussuunnittelu); ja

                  e)

                  Toiminnan päättymisen jälkeen pidettävä yhteenvetotyöpaja, jossa viranomaiset kertovat toiminnastaan ja edistymisestään ja jossa arvioidaan mahdollisia lisä- tai jatkotuen tarpeita.

            Tuen tehokkuuden ja tuottavuuden takaamiseksi järjestetään työpaja niille EU:n asiantuntijoille, jotka avustavat tämän hankkeen tuensaajamaita. Siinä on tarkoitus keskustella tukitoimien parhaista käytännöistä ja asianmukaisista valmisteluista.
      1.4   Hanke 4: Tuki konferenssien välisenä aikana toteutettavalle ohjelmalle ja kahdeksannen tarkistuskonferenssin valmisteluille

      1.4.1   Hankkeen tarkoitus

      Tämän ohjelman painopisteenä on saada biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltiot osallistumaan aktiivisesti kahdeksanteen tarkistuskonferenssiin järjestämällä alueellisia tai osa-alueellisia työpajoja ja tarjoamalla tilaisuuksia konferenssien välisenä aikana vuosina 2012–2015 toteutettavan ohjelman keskeisiä aiheita koskevaan pohdintaan ja keskusteluun.
      Siihen sisältyy myös käytännön tukea niitä aiheita varten, joista on käyty keskustelua konferenssien välisenä aikana toteutettavan ohjelman aikana ja joita ovat esimerkiksi 7 artikla ja vertaisarviointijärjestelmän käsite.
      1.4.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  Parempi tietoisuus biologisten aseiden kieltosopimuksesta ja vuonna 2016 järjestettävästä kahdeksannesta tarkistuskonferenssista sekä sen merkityksestä kieltosopimuksen tulevaisuuden kannalta.

                  b)

                  Kattava alueiden välinen vuoropuhelu asioista, joita tarkastellaan kahdeksannessa tarkistuskonferenssissa.

                  c)

                  Useiden ehdotusten kehittely uusia kahdeksannen tarkistuskonferenssin jälkeen toteutettavia aloitteita varten ja laaja tuki niiden hyväksymiselle kahdeksannessa tarkistuskonferenssissa.

                  d)

                  Vertaisarviointijärjestelmän käsitteen muokkaaminen edelleen biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa. Voitaisiin tukea esimerkiksi yhden tai useamman tällaisen harjoituksen järjestämistä kolmansissa maissa ja sen määrittämistä, mitä hyödyllistä oppia on saatu käsitteen merkityksestä.

                  e)

                  Niiden Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta saatujen kokemusten yksilöiminen, joilla on merkitystä kieltosopimuksen 7 ja 10 artiklan täytäntöönpanossa.

            1.4.3   Hankkeen kuvaus

      Järjestetään alueellisia tai osa-alueellisia työpajoja, joissa käsitellään konferenssien välisenä aikana vuosina 2012–2015 toteutettavan ohjelman aiheita ja autetaan seuraavan tarkistuskonferenssin puheenjohtajaa ennen kahdeksatta tarkistuskonferenssia ja sen aikana biologisten aseiden kieltosopimuksen tulevaa kehitystä silmällä pitäen. Tavoitteena on edistää alueellista ja osa-alueellista yhteisymmärrystä käymällä keskustelua asioissa etenemistä koskevista ehdotuksista. Tällaisia työpajoja voitaisiin järjestää edellä kuvattujen tieteellisten ja teknisten työpajojen yhteydessä, jotta voitaisiin saada täysi hyöty resursseista ja asiantuntijoista ja edistää vuoropuhelua ja vuorovaikutusta tutkijoiden – riippumatta siitä, mihin laitoksiin heillä on yhteyksiä – ja poliittisten päättäjien keskuudessa. Tilaisuuksia järjestetään tarpeen mukaan myös Genevessä. Näin ollen työpajojen tavoitteena tulisi myös olla tutkijoiden sekä teollisuuden ja ammatillisten yhdistysten edustajien osanotto. Se edistäisi sellaisen laajan sopimusvaltioista koostuvan joukon muodostamista, joka kannattaisi biologisten aseiden kieltosopimuksen asteittaista vahvistamista. Työpajoihin liitettäisiin tukiohjelma, jotta mahdollistetaan sopimuspuolina olevien kehitysmaiden osallistuminen työpajoihin ja kahdeksanteen tarkistuskonferenssiin. Tässä yhteydessä voidaan tarkastella sitä, miten tukea saaneet osanottajat voitaisiin saattaa biologisten aseiden kieltosopimuksen kokousten aikana yhteyteen EU:n jäsenvaltioiden valtuuskuntien jäsenten kanssa.
      Olisi tärkeää tarkastella, miten kieltosopimuksen 7 artikla voidaan ottaa käyttöön ottaen huomioon Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta saatu runsas kokemus. Saaduista kokemuksista tehdään tutkimus, jossa keskitytään vaikutuksiin, joita epidemialla ja siihen kohdistetuilla kansainvälisillä toimilla on ollut kieltosopimuksen 7 artiklan täytäntöönpanoon, ja käsitellään lisäksi niitä näkökohtia, joilla on merkitystä 10 artiklan kannalta tieteellistä yhteistyötä sekä hoidon ja rokotteiden kehittämistä ajatellen. Laaditaan raportti, jota sopimusvaltiot voivat tarkastella valmistellessaan kahdeksatta tarkistuskonferenssia.
      Ainakin yksi vertaisarviointijärjestelmää koskeva harjoitus toteutetaan siitä kiinnostuneiden sopimusvaltioiden kesken tälle käsitteelle annettavan tuen laajentamiseksi ja käsitteen merkityksen selvittämiseksi edelleen. Harjoitus tukeutuu Ranskassa vuonna 2013 järjestettyyn harjoitukseen ja Benelux-maiden vuonna 2015 toteuttamaan harjoitukseen, ja tarkoituksena on laatia sopimusvaltioiden tarkasteltavaksi raportti ennen kahdeksatta tarkistuskonferenssia. Lisäksi tehdään tutkimus siitä, miten kieltosopimuksen 5 artiklan määräykset neuvotteluista sopimusvaltioiden kesken voidaan tehdä tehokkaammiksi.
      1.5   Hanke 5: Tuki YK:n pääsihteerin mekanismille

      1.5.1   Hankkeen tarkoitus

      Tukea kemiallisten, biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseksi perustetun Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin mekanismin, jäljempänä ’YK:n pääsihteerin mekanismi’, vahvistamista.
      1.5.2   Hankkeelta odotetut tulokset

      Vahvistetaan YK:n pääsihteerin mekanismin valmiutta, mukaan lukien YK:n Syyriassa vuonna 2013 toteuttamasta tutkintaoperaatiosta saatuihin kokemuksiin perustuvat toimet, seuraavasti:

                  a)

                  Laajennetaan koulutettujen asiantuntijoiden luetteloa (perus- ja erikoiskoulutustilaisuudet – kutsutaan koolle arviolta kolme kurssia);

                  b)

                  Kutsutaan koolle YK:n pääsihteerin mekanismin sidosryhmien järjestäytymiskokous (yksi kokous): organisaation sisäisenä ja organisaatioiden välisenä yhteistyömekanismina toimiva kokous myös silloin, kun YK:n pääsihteerin mekanismia ei ole aktivoitu, jotta YK:n pääsihteerin mekanismia voidaan arvioida ja edelleen vahvistaa säännöllisesti;

                  c)

                  Organisaatioiden väliset koulutustilaisuudet: YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen yhdessä järjestämä koulutus, jotta nykyisiä resursseja ja parhaita käytäntöjä voidaan hyödyntää ja aikaisempaa paremmin koordinoida toimien tehokkuuden maksimoimiseksi ja päällekkäisyyden välttämiseksi (kutsutaan koolle arviolta kaksi koulutustilaisuutta).

            1.5.3   Hankkeen kuvaus

      Sen lisäksi, että edelleen annetaan tukea säännöllisesti järjestettäville perus- ja erikoiskoulutuskursseille, jotka on tarkoitettu YK:n pääsihteerin mekanismiin liittyvään luetteloon merkityille asiantuntijoille, on olemassa useita kyseiseen mekanismiin liittyviä tapahtumia, jotka voidaan määrittää tärkeiksi tämän hankkeen puitteissa toteutettaviksi toimiksi. Toimet, joilla pyritään panemaan täytäntöön muun muassa edellä mainitut päätelmät YK:n Syyrian-operaatiosta saaduista kokemuksista ja täten vahvistamaan YK:n pääsihteerin mekanismia pitkällä aikavälillä, ovat erityisen tärkeitä tässä yhteydessä.
      1.6   Hanke 6: Valistuksen, koulutuksen ja sitoutumisen tukemiseen tarkoitetut välineet

      1.6.1   Hankkeen tarkoitus

      Luoda konkreettisia käytännön välineitä, materiaaleja ja lähestymistapoja, jotka mahdollistavat edellä kuvatuissa hankkeissa kuvatut toimet. Näitä välineitä tuotetaan niiden yleisölle soveltuvissa esitysmuodoissa, kuten paperitulosteina, ja ne on yleensä käännettävä kaikille Yhdistyneiden kansakuntien virallisille kielille. Edistää EU:n aikaisempien toimien aikana tuotettujen välineiden, kuten luottamusta lisääviä toimia koskevan oppaan ja kansallista täytäntöönpanoa koskevan oppaan, käyttöä.
      1.6.2   Hankkeelta odotetut tulokset

                  a)

                  Edellä kuvatut hankkeet saavat tukea;

                  b)

                  Opiskelijoiden ja opettajien tietoisuus biologisista aseista, vastuullisesta tieteen harjoittamisesta ja eettisistä kysymyksistä on lisääntynyt;

                  c)

                  Tiedotusmateriaaleja biologisten aseiden kieltosopimuksesta ja biologian mahdolliseen väärinkäyttöön liittyvistä laajemmista kysymyksistä levitetään laajalti.

            1.6.3   Hankkeen kuvaus

      Monet hankkeet voidaan jo yksilöidä, kun taas toiset muotoutuvat, kun hanke on käynnistynyt. Esimerkiksi edellisessä ryhmässä on yliopisto-opiskelijoille ja/tai ylemmän perusasteen ja keski-asteen biologian opiskelijoille ja opettajille tarkoitetut oppimisresurssit ja oppimateriaalit. Aktiivisen oppimisen ja sulautuvan opetuksen kaltaisten tekniikkojen hyödyntäminen on tärkeää tässä yhteydessä, kuten myös koordinointi olemassa olevien aloitteiden kanssa, joista esimerkkinä mainittakoon työ, jota Bradfordin yliopisto toteuttaa yhteistyössä muiden kumppaneiden kanssa. Tarpeellinen yksilöitävissä oleva hanke on myös biologisten aseiden kieltosopimuksen verkkosivuston sekä tämän neuvoston päätöksen ja aikaisempien neuvoston päätösten nojalla tuotettujen materiaalien kääntäminen.
      2.   MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA KOORDINOINTI
      Hankkeiden toteuttamisen käynnistää ohjauskomitea, ja tavoitteena on aluksi määritellä yhteistyön menettelyt ja yksityiskohdat. Ohjauskomitea tarkastelee hankkeiden toteutusta säännöllisesti, vähintään kerran kuudessa kuukaudessa, myös sähköisiä viestintävälineitä käyttäen.
      Ohjauskomiteaan kuuluvat korkean edustajan ja YK:n aseriisuntatoimiston yhteyteen perustetun täytäntöönpanon tukiyksikön (UNODA/BWC-ISU) edustajat.
      Niiden sopimusvaltioiden, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita, tämän päätöksen nojalla esittämät tuki- ja yhteistyöhakemukset osoitetaan UNODA/BWC-ISU:lle. UNODA/BWC-ISU tarkistaa hakemukset ja arvioi niitä tapauksen mukaan ja antaa ohjauskomitealle suosituksia. Ohjauskomitea käsittelee tukihakemukset sekä tutkii toimintasuunnitelmat ja niiden täytäntöönpanon. Korkea edustaja tekee lopullisen päätöksen tuensaajamaista neuvoston toimivaltaisia työryhmiä kuullen, korkean edustajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon ohjauskomiteassa käytyjen keskustelujen tulokset.
      Jotta varmistettaisiin EU:n käynnistämien toimien vahva omavastuullisuus ja jatkuvuus tuensaajamaissa, pyritään siihen, että aina kun mahdollista ja asianmukaista, valittuja tuensaajia pyydetään laatimaan toimintasuunnitelmat, joissa esitetään muun muassa aikataulu rahoitettujen (myös kansallisista varoista rahoitettujen) toimien toteuttamiseksi, hankkeen soveltamisala ja kesto sekä tärkeimmät sidosryhmät. UNODA/BWC-ISU osallistuu tai tarvittaessa EU:n jäsenvaltiot osallistuvat toimintasuunnitelmien laatimiseen. Hankkeet pannaan täytäntöön toimintasuunnitelmien mukaisesti.
      3.   RAPORTOINTI JA ARVIOINTI
      UNODA/BWC-ISU toimittaa korkealle edustajalle kuuden kuukauden välein tilannekatsaukset hankkeiden täytäntöönpanosta. Lisäksi toimitetaan raportteja tuensaajamaiden toimintasuunnitelmien nojalla toteutetuista yksittäisistä tukitoimista. Raportit toimitetaan neuvoston asiaankuuluvalle työryhmälle, joka arvioi edistymistä ja tekee hankkeista kokonaisarvion sekä esittää mahdollisia jatkotoimia.
      Biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioille annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja hankkeiden toteutuksesta, myös sähköisten välineiden avulla. Tuensaajamaiden odotetaan raportoivan biologisten aseiden kieltosopimuksen kokouksille maiden hyväksi toteutettujen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista ja antavan asianmukaista tunnustusta EU:n tuelle.
      4.   EU:N JÄSENVALTIOIDEN ASIANTUNTIJOIDEN OSALLISTUMINEN
      Päätöksen onnistunut täytäntöönpano edellyttää EU:n jäsenvaltioista tulevien asiantuntijoiden aktiivista osallistumista. UNODA/BWC-ISU:ta kannustetaan käyttämään tällaisia asiantuntijoita. Heidän hankkeiden toteuttamiseen liittyvät matkakulunsa katetaan tämän päätöksen määrärahoista.
      Avustuskäyntejä (esimerkiksi oikeudellinen apu tai luottamusta lisääviin toimiin liittyvä apu) suunniteltaessa tullaan todennäköisesti pitämään tavanomaisena käytäntönä enintään kolmen asiantuntijan käyntiä, joka kestää enintään viisi päivää.
      Tuen tehokkuuden ja tuottavuuden takaamiseksi järjestetään työpaja niille EU:n asiantuntijoille, jotka avustavat kyseisen hankkeen tuensaajamaita. Siinä on tarkoitus keskustella tukitoimien parhaista käytännöistä ja asianmukaisista valmisteluista sekä esittelyjen ja julkaisujen kaltaisten avustusmateriaalien laatimisesta.
      5.   KESTO
      Hankkeiden toteutuksen arvioitu kokonaiskesto on 36 kuukautta.
      6.   TUENSAAJAT
      Hankkeen 1 tuensaajat ovat yleismaailmallisuuteen tähtäävien toimien osalta biologisten aseiden kieltosopimuksen ulkopuolisia valtioita (sekä sopimuksen allekirjoittajavaltioita että muita valtioita) sekä tarpeen mukaan yksityisen sektorin, akatemioiden ja valtioista riippumattomien järjestöjen edustajia.
      Hankkeen 2 tuensaajat ovat sopimusvaltioita, joita avustetaan niiden laatiessa arviointeja niistä vaikutuksista, joita tieteen ja teknologian kehityksellä on biologisten aseiden kieltosopimukseen, sekä tiedeyhteisön, kansainvälisten, alueellisten ja kansallisten tieteellisten yhdistysten, akatemioiden ja teollisuuden edustajia.
      Hankkeen 3 tuensaajat ovat valmiuksien kehittämiseen liittyvien toimien osalta biologisten aseiden kieltosopimuksen sopimusvaltioita ja erityistä huomiota kiinnitetään kieltosopimukseen hiljattain liittyneisiin valtioihin, kun taas 10 artiklassa tarkoitettujen toimien osalta tuensaajat ovat yksittäisiä tutkijoita sekä tieteellisiä konferensseja ja laitoksia.
      Hankkeen 4 tuensaajat ovat sopimusvaltioita, erityisesti biologisten aseiden kieltosopimusta koskevia kysymyksiä käsitteleviä virkamiehiä (esimerkiksi kansallisiksi yhteyshenkilöiksi nimetyt virkamiehet ja Geneven pysyvien edustustojen virkamiehet), työpajoihin ja vertaisarviointijärjestelmää koskevaan harjoitukseen osanottajiksi kutsuttuja asiantuntijoita sekä 5 ja 7 artiklaa koskevien tutkimusten valmisteluun osallistuvia asiantuntijoita.
      Hankkeen 5 tuensaajat ovat YK:n pääsihteerin mekanismiin liittyvässä luettelossa olevia asiantuntijoita sekä kyseistä mekanismia koskevien koulutuskurssien ja -tilaisuuksien osanottajia ja sidosryhmätapaamisen osanottajia.
      Hankkeen 6 tuensaajat ovat asiaa koskevien materiaalien tuottajia ja niiden käyttäjiä, esimerkiksi opiskelijoita ja opettajia sekä teollisuuden toimihenkilöitä ja valtioista riippumattomia järjestöjä.
      7.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN EDUSTAJAT
      Hankkeiden alueellisen omavastuullisuuden ja jatkuvuuden edistämiseksi tämän päätöksen määrärahoista rahoitetaan EU:n ulkopuolisten asiantuntijoiden, myös asiaankuuluvien alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoiden, osallistumista. Rahoitetaan UNODA/BWC-ISU:n osallistumista biologisten aseiden kieltosopimuksen työpajoihin ja kokouksiin. Biologisten aseiden kieltosopimuksen kokousten puheenjohtajan osallistumista voidaan rahoittaa tapauskohtaisesti.
      8.   TÄYTÄNTÖÖNPANOYKSIKKÖ – HENKILÖSTÖKYSYMYKSET
      Koska tässä päätöksessä UNODAlle annetut tehtävät ovat luonteeltaan talousarvion ulkopuolisia, henkilöstöä tarvitaan lisää.
      9.   EU:N NÄKYVYYS
      UNODA toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet julkistaakseen sen, että toimi on Euroopan unionin rahoittama. Tällaiset toimenpiteet toteutetaan Euroopan komission laatiman ja julkaiseman EU:n ulkoisen toiminnan tiedotusta ja näkyvyyttä koskevan käsikirjan (Communication and Visibility Manual for EU External Actions) mukaisesti. UNODA varmistaa siten unionin osallistumisen näkyvyyden asianmukaisella brändillä ja julkisuudella, joissa korostetaan unionin asemaa, varmistetaan unionin toimien avoimuus ja lisätään tietoisuutta päätöksen syistä sekä unionin tuesta päätökselle ja tämän tuen tuloksista. Hankkeessa tuotetussa materiaalissa tuodaan selkeästi esiin unionin lippu tämän lipun asianmukaisesta käytöstä ja jäljentämisestä annettujen unionin suuntaviivojen mukaisesti.


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2017/1403, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2017, TARGET2-Securities-johtokunnan perustamisesta annetun päätöksen EKP/2012/6 muuttamisesta (EKP/2017/20)

text:
                  29.7.2017

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 199/24

            EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1403,
      annettu 23 päivänä kesäkuuta 2017,
      TARGET2-Securities-johtokunnan perustamisesta annetun päätöksen EKP/2012/6 muuttamisesta (EKP/2017/20)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1, 12.1, 12.3, 17, 18 ja 22 artiklan,
      ottaa huomioon TARGET2-Securities-hankkeesta 18 päivänä heinäkuuta 2012 annetut suuntaviivat EKP/2012/13 (1),
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  EKP:n neuvosto hyväksyi 16 päivänä maaliskuuta 2016 markkinainfrastruktuurilautakunnan perustamisen. Kyseessä on uusi hallintoelin, joka on vastuussa teknisistä ja operatiivisista hallinnointitehtävistä markkinainfrastruktuurien ja -alustojen alalla.

                  (2)

                  Näin ollen päätöstä EKP/2012/6 (2) pitäisi muuttaa, jotta siitä ilmenisi markkinainfrastruktuurilautakunnan perustaminen ja T2S-johtokunnan toiminta yhtenä markkinainfrastruktuurilautakunnan kohdennettuna muotona,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      Muutokset
      Muutetaan päätös EKP/2012/6 seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 1 artikla seuraavasti:
                  ”1 artikla
                  Määritelmät
                  Tässä päätöksessä käytetyillä käsitteillä on sama merkitys kuin suuntaviivoissa EKP/2012/13 (*1) ja T2S-puitesopimuksessa, jonka EKP:n neuvosto hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 2011.

                     (*1)  Suuntaviivat EKP/2012/13, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2012, TARGET2-Securities-hankkeesta (EUVL L 215, 11.8.2012, s. 19).”;"

                  2)

                  Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:
                  ”1.   T2S-johtokunta perustetaan hallintoelimeksi, ja sen tehtävänä on kehitellä keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa EKP:n neuvoston sille antamia, luonteeltaan puhtaasti teknisiä tehtäviä. Se toimii yhtenä markkinainfrastruktuurilautakunnan kohdennettuna muotona.”

                  3)

                  Korvataan liitteessä I jaksossa ”Kokoonpano” neljäs kappale seuraavasti:
                  ”T2S-johtokunnan jäsenen toimikausi kestää 24 kuukautta ja se voidaan uusia. EKP:n neuvosto voi päättää lyhyemmästä toimikaudesta, myös silloin, kun jäsenet eroavat tai jäävät eläkkeelle ennen toimikautensa päättymistä.”

                  4)

                  Muutetaan liitettä II seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:
                              ”3.   Jäsenet eivät saa suoraan osallistua T2S:n tai T2S:lle katteensiirtotoimintansa ulkoistavien arvopaperikeskusten yleisvalvontaan, jos tällainen osallistuminen saattaisi olla tosiasiallisesti tai potentiaalisesti ristiriidassa heillä T2S-johtokunnan jäseninä olevien tehtävien kanssa. Tällaisten ristiriitojen havaitsemiseksi ja välttämiseksi on otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä. Jäsenet eivät saa olla jäseninä sisäisen tarkastuksen komiteassa eivätkä he saa osallistua päivittäin tason 3 toimintoihin.”

                              b)

                              Kumotaan 2 artiklan 1 kohta,

            2 artikla
      Loppusäännös
      Tämä päätös tulee voimaan 23 päivänä kesäkuuta 2017.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 23 päivänä kesäkuuta 2017.

               EKP:n puheenjohtaja

            Mario DRAGHI

         (1)  EUVL L 215, 11.8.2012, s. 19.

         (2)  Päätös EKP/2012/6, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2012, TARGET2-Securities-johtokunnan perustamisesta ja päätöksen EKP/2009/6 kumoamisesta (EUVL L 117, 1.5.2012, s. 13).


title: Komission päätös, annettu 23 päivänä helmikuuta 2017, eurooppalaisen osaamisverkoston European Reference Network -tavaramerkin käyttöä koskevien yksittäisten lisenssien myöntämisestä kaikille eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinaattoreille

text:
               24.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 60/7

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 23 päivänä helmikuuta 2017,
   eurooppalaisen osaamisverkoston European Reference Network -tavaramerkin käyttöä koskevien yksittäisten lisenssien myöntämisestä kaikille eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinaattoreille
   (2017/C 60/06)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon 19 päivänä syyskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (PV1536), jolla siirretään pääjohtajille ja toimialajohtajille valta päättää siitä, onko tarpeen jättää hakemus niiden vastuulla olevien toimien ja ohjelmien tuloksena olevien teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi, oikeuksiin liittyvien lisenssien myöntämisestä sekä oikeuksien hankinnasta, siirrosta tai luovutuksesta, ja siirretään pääjohtajille asiaa koskeva hallinnollinen toimeenpanovalta,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/24/EU (1) edellytetään, että komissio tukee jäsenvaltioiden pitkälle erikoistuneen terveydenhuollon tarjoajien välisten eurooppalaisten osaamisverkostojen kehittämistä.

               (2)

               Komission täytäntöönpanoasetuksen 2014/287/EU (2) 7 artiklassa säädetään, että komissio antaa verkostoille ja niiden jäsenille luvan käyttää yksilöllistä graafista tunnusta, jäljempänä ’tunnus’.

               (3)

               Komissio rekisteröi eurooppalaisen osaamisverkoston European Reference Network -tunnuksen (rekisteröintinumero 012252128) kuvamerkkinä Euroopan unionin alueella.

               (4)

               Euroopan unioni on tavaramerkin laillinen omistaja, ja se on halukas myöntämään sen käyttöä koskevan lisenssin kaikille eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinaattoreille,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kaikilla eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenvaltioiden johtoryhmän hyväksymillä eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinaattoreilla on yksinoikeudeton, rojaltimaksuton ehdollinen oikeus käyttää eurooppalaisen osaamisverkoston European Reference Network -tavaramerkkiä (rekisteröintinumero 012252128) aloitteissa, jotka liittyvät eurooppalaisten osaamisverkostojen toimintaan direktiivin 2011/24/EU 12 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
   2 artikla
   Kaikilla eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenvaltioiden johtoryhmän hyväksymillä eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinaattoreilla on oikeus myöntää omien verkostojensa jäsenille alalisenssi, joka oikeuttaa tavaramerkin käyttöön verkostojen toimintaan liittyvissä aloitteissa.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2017.

            Komission puolesta

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

      (2)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/287/EU, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, eurooppalaisten osaamisverkostojen ja niiden jäsenten perustamista ja arvioimista sekä tällaisten verkostojen perustamista ja arvioimista koskevan tiedon ja asiantuntemuksen vaihdon helpottamista koskevista perusteista (EUVL L 147, 17.5.2014, s. 79).


Avis juridique important

|

32001D0909

2001/909/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2001, talous- ja sosiaalikomitean ranskalaisen jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 337 , 20/12/2001 s. 0037 - 0037

Neuvoston päätös,tehty 26 päivänä marraskuuta 2001,talous- ja sosiaalikomitean ranskalaisen jäsenen nimeämisestä(2001/909/EY, Euratom)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 258 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 1998 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2002 päättyväksi toimikaudeksi 15 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen(1),sekä katsoo, että edellä mainitussa komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Bernard MALIBIRADEn erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 14 päivänä syyskuuta 2000, jaottaa huomioon Ranskan hallituksen esittämät ehdokkaat,sekä saatuaan Euroopan yhteisöjen komission lausunnon,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetään Laurent GENSOU talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi Bernard MALIBIRADEn tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2002.Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. Landuyt(1) EYVL L 257, 19.9.1998, s. 37.


title: 2014/318/EU: Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä helmikuuta 2014 , huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               4.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 165/6

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä helmikuuta 2014,
   huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

      (2014/318/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin ja Venäjän federaation olisi lujitettava yhteistyötään ehkäistäkseen huumausaineiden lähtöaineiden suuntaamisen laillisen kaupan ulkopuolelle, torjuakseen siten huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta valmistusta.

               (2)

               Huumausaineiden lähtöaineita koskeva Euroopan unionin ja Venäjän federaation välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 4 päivänä kesäkuuta 2013 neuvoston päätöksen 2013/263/EU (1) mukaisesti sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               (3)

               Sopimuksella olisi taattava perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, erityisesti henkilötietojen korkeatasoinen suoja, kun niitä käsitellään ja siirretään sopimuksen osapuolten välillä.

               (4)

               Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin puolesta huumausaineiden lähtöaineita koskeva Euroopan unionin ja Venäjän federaation välinen sopimus.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan Euroopan unionin puolesta sopimuksen 11 artiklassa määrätty ilmoitus (2).
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. TSAFTARIS

      (1)  Neuvoston päätös 2013/263/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013, huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 154, 6.6.2013, s. 5).

      (2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.