title: Neuvoston päätös 2011/361/YUTP, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, puitteiden luomista Serbian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

text:
               23.6.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 163/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/361/YUTP,
   annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,
   puitteiden luomista Serbian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 37 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että edellytykset määritellään tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

               (2)

               Neuvoston tehtyä 26 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksen neuvottelujen aloittamista koskevasta valtuutuksesta, korkea edustaja on neuvotellut Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Serbian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

               (3)

               Sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välinen sopimus puitteiden luomisesta Serbian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.
   Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. SCHAUVLIEGE

    ---documentbreak---

               23.6.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 163/2

         KÄÄNNÖS
   Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välinen
   SOPIMUS
   puitteiden luomisesta Serbian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin
   EUROOPAN UNIONI
   ja
   SERBIAN TASAVALTA,
   jäljempänä ’osapuolet’,
   jotka
   katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

               (2)

               Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Serbian tasavalta voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Siinä tapauksessa Euroopan unioni päättää Serbian tasavallan osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

               (3)

               Edellytykset Serbian tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määritellään kunkin kyseessä olevan operaation osalta tapauskohtaisesti.

               (4)

               Tällainen sopimus ei saisi vaikuttaa Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä saisi rajoittaa niiden päätösten tapauskohtaista luonnetta, jotka Serbian tasavalta tekee osallistumisestaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

               (5)

               Tällaisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä se saisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, jotka koskevat Serbian tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

         OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   JAKSO

      YLEISET MÄÄRÄYKSET

   1 artikla
   Osallistumiseen liittyvät päätökset
   1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Serbian tasavaltaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Serbian tasavalta on päättänyt siihen osallistumisesta, Serbian tasavalta antaa Euroopan unionille tiedon osallistumistarjouksestaan.
   2.   Euroopan unioni arvioi Serbian tasavallan osuuden neuvotellen Serbian tasavallan kanssa.
   3.   Euroopan unioni toimittaa Serbian tasavallalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen todennäköisestä osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Serbian tasavaltaa osallistumistarjouksen laatimisessa.
   4.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Serbian tasavallalle kirjeellä varmistaakseen Serbian tasavallan osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   2 artikla
   Puitteet
   1.   Serbian tasavalta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti neuvoston päätökseen, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää EU:n kriisinhallintaoperaation toteuttamisesta, ja mahdollisiin päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.
   2.   Serbian tasavallan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.
   3 artikla
   Henkilöstön ja joukkojen asema
   1.   Serbian tasavallan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan sopimusta joukkojen/operaation henkilöstön asemasta, jos sellainen on tehty Euroopan unionin ja sen valtion tai niiden valtioiden välillä, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.
   2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Serbian tasavallan välisiä järjestelyjä.
   3.   Serbian tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/operaation henkilöstön asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.
   4.   Serbian tasavalta vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien, sen henkilöstön jäsenen esittämien tai jäsentä koskevien vaatimusten ratkaisemisesta. Serbian tasavalta huolehtii lainsäädäntönsä ja määräystensä mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.
   5.   Serbian tasavalta sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoituksen yhteydessä lausuman, joka koskee vaatimuksista luopumista sellaista valtiota kohtaan, joka osallistuu sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Serbian tasavalta osallistuu.
   6.   Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat tämän sopimuksen allekirjoituksen yhteydessä lausuman, joka koskee vaatimuksista luopumista siltä osin kuin on kyse Serbian tasavallan tulevasta osallistumisesta EU:n kriisinhallintaoperaatioon.
   4 artikla
   Turvaluokitellut tiedot
   1.   Serbian tasavalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) olevien EU:n neuvoston turvallisuussääntöjen sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta tai EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamien lisäohjeiden mukaisesti.
   2.   Jos EU ja Serbian tasavalta ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.
   II   JAKSO

      MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

   5 artikla
   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö
   1.   Serbian tasavalta varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan

               a)

               edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

               b)

               operaatiosuunnitelmaa;

               c)

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Serbian tasavalta antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.
   3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Serbian tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.
   6 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Serbian tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
   3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Euroopan unionille.
   4.   Operaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiosta ja sen johtamisjärjestelystä operaation toiminnan tasolla.
   5.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.
   6.   Serbian tasavallalla on operaation päivittäisessä toteuttamisessa samat oikeudet ja velvoitteet kuin kyseiseen operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.
   7.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen toteuttaa tarvittaessa kurinpitotoimia.
   8.   Serbian tasavalta nimeää yhteyspisteen, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyspiste raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa kansallisen osaston päivittäisestä kurinpidosta.
   9.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Serbian tasavaltaa ennen päätöksen tekemistä, jos Serbian tasavalta osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.
   7 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Serbian tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta operaation toimintaa koskevan talousarvion mukaisia toimintamenoja. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.
   2.   Operaation toteuttamisvaltion tai -valtioiden luonnollisen tai oikeushenkilön kohtaaman kuolemantapauksen, loukkaantumisen, menetyksen tai vahingon osalta Serbian tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan vastuussa tapahtumasta, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa operaation henkilöstön asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti.
   8 artikla
   Toimintamenoihin osallistuminen
   1.   Serbian tasavalta osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation talousarvion rahoittamiseen.
   2.   Serbian tasavallan rahoitusosuus toimintaa koskevasta talousarviosta lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

               a)

               se osuus ohjeellisesta määrästä, joka vastaa suhteellisesti Serbian tasavallan BKTL:n osuutta kaikkien operaation toimintaa koskevaan talousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus toimintaa koskevan talousarvion ohjeellisesta määrästä, joka vastaa suhteellisesti Serbian tasavallasta operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Serbian tasavalta ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.
   4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Serbian tasavallan yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että Serbian tasavalta tarjoaa operaation kannalta välttämättömän merkittävän osuuden; tai

               b)

               Serbian tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

         5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Serbian tasavallan asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan järjestelystä, joka koskee Serbian tasavallan osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintaa koskevaan talousarvioon. Mainittuun järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseessä oleva määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         III   JAKSO

      MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

   9 artikla
   Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon
   1.   Serbian tasavalta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtäväänsä suorittaessaan:

               a)

               edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

               b)

               operaatiosuunnitelmaa;

               c)

               täytäntöönpanotoimenpiteitä.

         2.   Serbian tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.
   3.   Serbian tasavalta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.
   10 artikla
   Johtamisjärjestely
   1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.
   2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle, jolla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.
   3.   Serbian tasavallalla on operaation päivittäisessä toteuttamisessa samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla.
   4.   EU:n operaation komentaja voi Serbian tasavaltaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Serbian tasavallan osuuden pois vetämistä.
   5.   Serbian tasavalta nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa Serbian kansallista osastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa serbialaisen osaston päivittäisestä kurinpidosta.
   11 artikla
   Rahoitusnäkökohdat
   1.   Serbian tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista, jolleivät kustannukset kuulu yhteisesti rahoitettaviin tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa oikeudellisten välineiden sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 18 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/975/YUTP (2) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
   2.   Operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista olevan luonnollisen tai oikeushenkilön kohtaaman kuolemantapauksen, loukkaantumisen, menetyksen tai vahingon osalta Serbian tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan vastuussa tapahtumasta, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti.
   12 artikla
   Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen
   1.   Serbian tasavalta osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.
   2.   Serbian tasavallan rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista lasketaan soveltamalla seuraavista kahdesta kaavasta sitä, joka johtaa pienempään määrään:

               a)

               se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa suhteellisesti Serbian tasavallan BKTL:n osuutta kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

               b)

               se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa suhteellisesti Serbian tasavallasta operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.
               Jos Serbian tasavalta lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, 2 kohdan b alakohdan mukaista kaavaa sovellettaessa käytetään perusteena Serbian tasavallan henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Serbian tasavallan lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.

         3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa Serbian tasavallan yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

               a)

               Euroopan unioni päättää, että Serbian tasavalta tarjoaa operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin merkittävän osuuden; tai

               b)

               Serbian tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään Euroopan unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

         4.   Päätöksessä 2008/975/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Serbian tasavallan toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

               a)

               kyseessä oleva määrä;

               b)

               rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

               c)

               tilintarkastusmenettely.

         IV   JAKSO

      LOPPUMÄÄRÄYKSET

   13 artikla
   Täytäntöönpanojärjestelyt
   Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä Serbian tasavallan toimivaltaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista.
   14 artikla
   Noudattamatta jättäminen
   Mikäli osapuoli ei noudata tässä sopimuksessa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.
   15 artikla
   Riitojen ratkaiseminen
   Tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.
   16 artikla
   Voimaantulo
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.
   2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä alkaen.
   3.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen säännöllisesti.
   4.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten keskinäisen kirjallisen sopimuksen perusteella.
   5.   Kumpi tahansa osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on vastaanottanut ilmoituksen.

      Tehty Belgradissa kahdeksantena päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista kahtena englanninkielisenä kappaleena.

         Euroopan unionin puolesta

         Serbian tasavallan puolesta

      (1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 96.
   LAUSUMIEN TEKSTI

      EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:
   ”Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka soveltavat EU:n neuvoston päätöstä sellaisesta EU:n kriisinhallintaoperaatiosta, johon Serbian tasavalta osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan mahdollisista vaatimuksista Serbian tasavaltaa kohtaan jäsenvaltioiden henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen vuoksi, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Serbian tasavallasta olevan henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Serbian tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse mainittua omaisuutta käyttävän Serbian tasavallasta olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

      Serbian tasavaltaa koskeva teksti:

   ”Serbian tasavalta, joka soveltaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n neuvoston päätöstä, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan vaatimuksista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan Serbian henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen vuoksi, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

               —

               jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

               —

               jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”


title: 2014/684/EU: Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä syyskuuta 2014 , alueiden komitean yhdeksän kreikkalaisen jäsenen ja kahdentoista kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               30.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 284/49

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 25 päivänä syyskuuta 2014,
   alueiden komitean yhdeksän kreikkalaisen jäsenen ja kahdentoista kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä

      (2014/684/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Kreikan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi. Dimitris MARAVELIAS nimettiin varajäseneksi 9 päivänä huhtikuuta 2010 neuvoston päätöksellä 2010/217/EU (3)25 päivään tammikuuta 2015 saakka. Ioannis BOUTARIS, Dimitrios KALOGEROPOULOS, Georgios KOTRONIAS, Nikolaos PAPANDREOU, Ioannis SGOUROS ja Grigorios ZAFEIROPOULOS nimettiin jäseniksi ja Pavlos ALTINIS, Athanasios GIAKALIS, Aristeidis GIANNAKIDIS, Dimitrios DRAKOS, Polydoros LAMPRINOUDIS, Christos LAPPAS, Ioannis MACHAIRIDIS ja Dimitrios BIRMPAS nimettiin varajäseniksi 21 päivänä maaliskuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/191/EU (4)25 päivään tammikuuta 2015 saakka. Spyridon SPYRIDON nimettiin jäseneksi ja Dimitrios PETROVITS varajäseneksi 29 päivänä lokakuuta 2012 neuvoston päätöksellä 2012/676/EU (5)25 päivään tammikuuta 2015 saakka.

               (2)

               Yhdeksän alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Ioannis BOUTARISin, Theodoros GKOTSOPOULOSin, Dimitrios KALOGEROPOULOSin, Georgios KOTRONIASin, Nikolaos PAPANDREOUn, Ioannis SGOUROSin, Konstantinos SIMITSISin, Spyridon SPYRIDONin ja Grigorios ZAFEIROPOULOSin toimikausien päätyttyä.

               (3)

               Kaksitoista alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Pavlos ALTINISin, Dimitrios BIRMPASin, Dimitrios DRAKOSin, Athanasios GIAKALISin, Aristeidis GIANNAKIDISin, Ioannis KOURAKISin, Polydoros LAMPRINOUDISin, Christos LAPPASin, Ioannis MACHAIRIDISin, Dimitrios MARAVELIASin, Dimitrios PETROVITSin ja Dimitrios PREVEZANOSin toimikausien päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           Konstantinos AGORASTOS, Governor of Thessaly Region

                           —

                           Dimitrios KALOGEROPOULOS, Advisor, politically accountable to the electedMunicipal Council of Maroussi (tehtävän muutos)

                           —

                           Stavros KALAFATIS, Municipal Councillor of Thessaloniki

                           —

                           Alexandros KAHRIMANIS, Governor of the Region of Epirus

                           —

                           Ioannis KOURAKIS, Municipal Councillor of Heraklion

                           —

                           Dimitrios MARAVELIAS, Regional Councillor of Attica

                           —

                           Ioannis SGOUROS, Regional Councillor of Attica (tehtävän muutos)

                           —

                           Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa

                           —

                           Nikolaos CHIOTAKIS, Municipal Councillor of Kifissia

                     ja

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           Dimitrios BIRMPAS, Mayor of Aigaleo (tehtävän muutos)

                           —

                           Ioannis BOUTARIS, Mayor of Thessaloniki

                           —

                           Fotios CHATZIDIAKOS, Mayor of Rhodes

                           —

                           Georgios DAKIS, Regional Councillor, West Macedonia Region

                           —

                           Nikolaos KARAPANOS, Mayor of the city of Messolonghi

                           —

                           Panagiotis KATSIVELAS, Mayor of Trifylia

                           —

                           Charalampos KOKKINOS, Regional Councillor, South Aegean Region

                           —

                           Anna PAPADIMITRIOU, Regional Councillor, Region of Attica

                           —

                           Dimitrios PETROVITS, Deputy Governor, Region of Evros (tehtävän muutos)

                           —

                           Dimitrios PREVEZANOS, Mayor of Skiathos (tehtävän muutos)

                           —

                           Konstantinos SIMITSIS, Municipal Councillor of Kavala

                           —

                           Petros SOULAS, Mayor of Kordelio-Evosmos.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. GUIDI

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

      (3)  Neuvoston päätös 2010/217/EU, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2010, alueiden komitean kreikkalaisen jäsenen ja kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä (EUVL L 96, 16.4.2010, s. 7).

      (4)  Neuvoston päätös 2011/191/EU, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2011, alueiden komitean kymmenen kreikkalaisen jäsenen ja yhdeksän kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä (EUVL L 81, 29.3.2011, s. 12).

      (5)  Neuvoston päätös 2012/676/EU, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, alueiden komitean kreikkalaisen jäsenen ja kreikkalaisen varajäsenen nimeämisestä (EUVL L 305, 1.11.2012, s. 26).


title: EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto N:o 88/94/COL, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1994, toisesta valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muutoksesta

text:
Avis juridique important

|

E1994C0088

Virallinen lehti nro L 240 , 15/09/1994 s. 0033 - 0035

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN TIEDONANTO N:o 88/94/COL,annettu 20 päivänä heinäkuuta 1994,toisesta valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muutoksestaEFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN TIEDONANTO onpäätöksellään muuttanut 19 päivänä tammikuuta 1994 annettuja(1) valtion tukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä(2), joita muutettiin ensimmäisen kerran 11 päivänä toukokuuta 1994(3), seuraavasti:1. Korvataan valtion tukea koskevien sääntöjen 28 luvun 28(4) kohta seuraavasti:"Edellä esitettyjen alueellisen tuen perusperiaatteiden mukaisesti sekä soveltaen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskevaa yhteistä julkilausumaa EFTAn valvontaviranomainen on hyväksynyt menetelmät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamiseksi. Nämä arviointimenetelmät kuvaillaan seuraavassa."2. Poistetaan valtion tukea koskevien sääntöjen 28 luvun 28(5) kohta.3. Korvataan valtion tukea koskevien sääntöjen 28.2.1.(6) kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:"- analyysin ensimmäisessä vaiheessa alueen sosiaalis-taloudellinen tilanne arvioidaan kolmen vaihtoehtoisen perusteen pohjalta: asukasta kohti laskettu bruttokansantuote taikka tuotantokustannushintainen bruttoarvonlisä, rakenteellinen työttömyys ja alhainen asukastiheys;"4. Lisätään uusi 28.2.3 jakso seuraavasti:"28.2.3 Analyysin ensimmäinen vaihe alueilla, joilla asukastiheys on erittäin alhainen(1)28.2.3.1 Asukastiheyskynnys(1) Väestöllisistä seikoista aiheutuvien erityisten alueellisten kehitysongelmien huomioon ottamiseksi myös NUTS III-tasoa vastaavat alueet, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä, voidaan katsoa alueelliseen tukeen oikeutetuiksi 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan sisältämän poikkeuksen nojalla.(2) Tämä kynnys, jota käytetään tulkittaessa ja sovellettaessa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa alueellisen tuen yhteydessä, voidaan ottaa käyttöön jäljempänä esitetyin perustein:(3) ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskevassa yhteisessä julkilausumassa tunnustetaan, etteivät menetelmän ensimmäisessä vaiheessa käytettävät tunnusluvut täysin kuvaa tietyille sopimuspuolille, erityisesti Pohjoismaille (Norja, Ruotsi, Suomi ja Islanti) ominaisia alueellisia ongelmia. Näissä maissa on tärkeitä alueellisen tilanteen puolia, joita tunnuslukujen pitäisi kuvata, mutta jotka näiden sääntöjen 28.2.2 jaksossa kuvattu tukikelpoisuuden analysointimenetelmä jättää huomiotta.(4) Nämä puutteet johtuvat suurelta osin Pohjoismaille yhteisistä erityispiirteistä: ne liittyvät maantieteelliseen asemaan - joidenkin alueiden kaukaiseen pohjoiseen sijaintiin, ankariin ilmasto-olosuhteisiin ja erittäin pitkiin etäisyyksiin asianomaisen maan rajojen sisällä - ja joidenkin osien hyvin alhaiseen asukastiheyteen. Näitä erityistekijöitä ei ole otettu huomioon 28.2.2 jaksossa käytetyissä tilastollisissa tunnusluvuissa.(5) Tukikelpoisuuden toteamiseksi on sen vuoksi käytettävä koetta, joka tuo esille näitä ongelmia. Tällaisen kokeen olisi oltava yleisesti sovellettavissa, eli sitä pitäisi tarvittaessa voida soveltaa mihin tahansa maahan. Se olisi myös sisällytettävä menetelmään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi, jotta alueellisen tuen arviointimenetelmä ei häiriintyisi. Jotta koe olisi objektiivinen ja yleispätevä, sen olisi oltava vaihtoehto menetelmän ensimmäisessä vaiheessa käytettäville työttömyys- ja BKT-kokeille. Tämä merkitsisi sitä, että mikä tahansa NUTS III-tasoa vastaava alue, jolla on tuen saamisen edellyttämä työttömyysaste tai BKT tai joka läpäisee uuden kokeen, voidaan, hyväksyä alueelliseen tukeen oikeutetuksi sopivien olosuhteiden vallitessa ja edellyttäen, että EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy tuen.(6) Tällä perusteella voidaan väittää, että asukastiheys, joka on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä, kuvaa kyseisiä alueellisia ongelmia sopivalla tavalla. Kaikki NUTS III-tasoa vastaavat alueet, joiden asukastiheys on alhaisempi kuin edellä mainittu luku, voidaan silloin oikeuttaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen aluetukea koskevaan poikkeukseen edellyttäen, että EFTAn valvontaviranomainen asian arvioituaan näin päättää.28.2.3.2 Kuljetustuen perusteet(1) Asukastiheyskoe voi olla riittävä menetelmä joidenkin alueiden alhaisen asukastiheyden ongelman toteamiseksi, mutta se ei puutu toiseen Pohjoismaille ominaiseen alueelliseen haittaan: erittäin pitkien etäisyyksien ja ankarien sääolosuhteiden yrityksille aiheuttamiin lisäkustannuksiin. Nämä tekijät vaikuttavat alueelliseen kehitykseen kahdella tavalla. Ne voivat saada tällaisten alueiden yritykset muuttamaan vähemmän syrjäisille alueille, joilla taloudellisen toiminnan näkymät ovat paremmat, ja ne voivat saada yritykset välttämään sijoittumista tällaisille kaukaisille alueille.(2) EFTAn valvontaviranomainen voi sen vuoksi rajoitetusti ja harkintansa mukaan yhteisen edun vuoksi hyväksyä yrityksille myönnettävän tuen, jonka avulla on tarkoitus osittain korvata kuljetuksista aiheutuvat lisäkustannukset. Tällaisen korvauksen on kuitenkin oltava seuraavien ehtojen mukainen:- Tukea voidaan myöntää ainoastaan yrityksille, jotka sijaitsevat asukastiheyskokeen perusteella alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla.- Tuen tarkoituksena on oltava pelkästään kuljetuksen lisäkustannusten korvaus. Asianomaisen EFTA-valtion on osoitettava, että korvaus on tarpeellinen objektiivisin perustein. Korvaus ei koskaan saa ylittää kustannuksia. Tässä yhteydessä on otettava huomioon muut, varsinkin ETA-sopimuksen 49 ja 51 artiklan mukaiset, kuljetustukiohjelmat.- Tukea voidaan myöntää ainoastaan tavarankuljetuksen aiheuttamiin lisäkustannuksiin asianomaisen maan rajojen sisällä. Sen muuttumista vientitueksi ei pidä sallia.- Tuen on oltava ennakolta objektiivisesti mitattavissa kilometriä kohden tai kilometriä ja yksikköpainoa kohden, ja tuesta on laadittava vuosikertomus, josta muun muassa ilmenee mittayksikön tai mittayksiköiden käyttö.- Lisäkustannusten arvioinnissa on otettava perustaksi taloudellisin kuljetusmuoto ja lyhin reitti tuotanto- tai jalostuspaikan ja myyntipaikkojen välillä.- Tukea ei pidä antaa sellaisten yritysten tuotteiden kuljetukseen tai siirtoon, joilla ei ole vaihtoehtoista sijoituspaikkaa (kaivannaisteollisuus, vesivoimalaitokset ym.).- Sellaisille yrityksille myönnettävä kuljetustuki, joiden teollisuudenalaa EFTAn valvontaviranomainen pitää suhdanneherkkänä (moottoriajoneuvot, tekstiilit, keinokuidut, EHTY-tuotteet ja teräs, jota EHTY:n perustamissopimus ei koske), kuuluu kyseisen teollisuudenalan alakohtaisten sääntöjen alaisuuteen, ja sen yhteydessä on erityisesti noudatettava valtion tukea koskevien sääntöjen asianomaisissa luvuissa tai säädöksessä, johon viitataan ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 kohdan a alakohdassa(2), annettua ilmoitusvelvollisuutta.- Tämä toimenpide ei koske sellaisia maataloustuotteita, jotka kuuluvat EY-perustamissopimuksen liitteen II ja ETA-sopimuksen soveltamisalaan(3).- Kaikkiin suunnitelmiin uusien kuljetustukiohjelmien toteuttamisesta tai olemassa olevien ohjelmien muuttamisesta on sisällyttävä aikarajoitus, eikä niiden pidä koskaan olla edullisempia kuin asianomaisen EFTA-valtion olemassa olevat ohjelmat.(3) EFTAn valvontaviranomainen aikoo tarkastaa olemassa olevat kuljetustukiohjelmat näiden perusteiden pohjalta kolmen vuoden kuluessa ETA-sopimuksen voimaantulosta.(1) Tämä jakso vastaa Euroopan komission 1 päivänä kesäkuuta 1994 antamaa komission ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamismenettelyn muuttamisesta alueellisen tuen suhteen."(2) Komission päätös 3855/91/EHTY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1991, terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevista yhteisön säännöistä (EYVL N:o L 362, 31.12.1991, s. 57)."(3) Alaviitteessä 1 mainitussa komission ilmoituksessa oleva vastaava ehto on sanamuodoltaan seuraava: "les produits agricoles relevant de l'Annexe II du Traité CE, autres que les produits de la pêche, ne sont pas couverts par les présents dispositions". Näissä valtion tukea koskevissa säännöissä olevan ehdon erilaisuus johtuu siitä, että EFTAn valvontaviranomaisella ei ole toimivaltaa kalastusalan valtion tuen suhteen." "5. Muutetaan 28.2.3 jakso 28.2.4 jaksoksi.Korvataan tämän jakson (1) kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:"(1) Edellä esitetty analyysin ensimmäinen vaihe mahdollistaa alueen sosiaalis-taloudellisen tilanteen peruskartoituksen kansallisella ja ETAn tasolla työttömyyden, tulotasojen ja alhaisen asukastiheyden osalta."Korvataan tämän jakson (3) kohta seuraavasti:"(3) On mahdollista, että nämä muut asiaan kuuluvat tunnusluvut voivat osoittaa, että alueelliselle tuelle on riittävä peruste myös alueilla, jotka eivät täysin vastaa ensimmäisen vaiheen yhteydessä määritettyjä kynnyksiä."6. Muutetaan 28.2.4 jakso 28.2.5 jaksoksi.Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1994.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaHeinz ZOUREKKollegion jäsen(1) EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 1 ja Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1(2) Jäljempänä valtion tukea koskevat säännöt(3) EYVL N:o L 240, 15.9.1994, s. 32, ja Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosa N:o 34, 15.9.1994, s. 29