title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/322, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyvien päätösten antamista koskevan toimivallan siirtämisestä (EKP/2019/4)

text:
                  25.2.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 55/7

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2019/322,
         annettu 31 päivänä tammikuuta 2019,
         kansallisessa lainsäädännössä annettuihin valvontavaltuuksiin liittyvien päätösten antamista koskevan toimivallan siirtämisestä (EKP/2019/4)
         EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 9 artiklan 1 kohdan,
         ottaa huomioon valvontatehtäviä koskevien säädösten päätöksentekovaltuuksien siirtämistä koskevista yleisistä säännöistä (EU) 2017/933 (EKP/2016/40) 16 päivänä marraskuuta 2016 annetun Euroopan keskuspankin päätöksen (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan nojalla Euroopan keskuspankki (EKP) hoitaa yksinomaisessa toimivallassaan olevaa tehtäväänsä valvoa luottolaitoksia ja pyrkiä varmistamaan valvontastandardien johdonmukainen soveltaminen, edistämään rahoitusmarkkinoiden vakautta ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset.

                     (2)

                     Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että EKP:n on sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, ja jos kyseinen lainsäädäntö koostuu direktiiveistä, sellaista kansallista lainsäädäntöä, joilla nämä direktiivit saatetaan kansallisen lainsäädännön osaksi.

                     (3)

                     Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 9 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla EKP:llä on sille annettujen tehtävien hoitamista varten kaikki asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 säädetyt valtuudet ja velvoitteet sekä kaikki ne valtuudet ja velvoitteet, jotka toimivaltaisilla viranomaisilla on asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla. EKP:n toimivalta ulottuu sellaisten kansallisen lainsäädännön nojalla annettujen valvontavaltuuksien käyttöön, joista ei ole nimenomaisesti säädetty unionin lainsäädännössä, siltä osin kuin nämä valtuudet kuuluvat EKP:n tehtäviin asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan nojalla ja tukevat valvontatoimintaa. EKP joutuu toimivaltaisena viranomaisena vuosittain antamaan huomattavan määrän päätöksiä, jotka koskevat kansallisen lainsäädännön nojalla annettuja valvontavaltuuksia.

                     (4)

                     Päätöksentekomenettelyn jouduttamiseksi tarvitaan tällaisten päätösten antamista koskeva delegointipäätös. Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että toimivaltuuksien delegoiminen voi olla välttämätöntä, jotta toimielin, jonka on tehtävä huomattava määrä päätöksiä, pystyy täyttämään tehtävänsä. Vastaavasti Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että kaikissa institutionaalisissa järjestelmissä on olemassa periaate, jonka mukaan on tarpeen varmistaa päätöksentekoelimen toimintakyky. (3)

                     (5)

                     Päätöksentekovallan siirtämisen pitäisi olla vähäistä ja oikeasuhteista, ja toimivallan siirron laajuus pitäisi määritellä selvästi.

                     (6)

                     Päätöksessä (EU) 2017/933 (EKP/2016/40) täsmennetään valvontaa koskevien delegointipäätösten antamisessa noudatettava menettely sekä henkilöt, joille päätöksentekovaltuuksia voidaan siirtää. Kyseinen päätös ei vaikuta EKP:n valvontatehtävien hoitoon eikä valvontaelimen toimivaltaan esittää EKP:n neuvostolle valmiita päätösluonnoksia.

                     (7)

                     Jos tässä päätöksessä vahvistetut delegoidun päätöksen antamisen edellytykset eivät täyty, päätökset olisi tehtävä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 8 kohdassa säädetyssä ja päätöksen EKP/2004/2 (4) 13 g artiklassa täsmennetyssä vastustamattajättämismenettelyssä. Lisäksi vastustamattajättämismenettelyä pitäisi käyttää myös silloin, jos yksikönpäälliköt ovat huolissaan kansallisiin valtuuksiin perustuvien päätösten arviointiperusteiden täyttymisestä arvioinnin monimutkaisuuden vuoksi.

                     (8)

                     EKP:n valvontapäätökset voidaan käsitellä uudelleen siten kuin asetuksen (EU) N:o 1024/2013 24 artiklassa säädetään ja päätöksessä EKP/2014/16 (5) täsmennetään. Tällaisen uudelleenkäsittelyn yhteydessä valvontaelimen pitäisi ottaa huomioon oikaisulautakunnan lausunto ja toimittaa EKP:n neuvostolle uusi päätösluonnos vastustamattajättämismenettelyssä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Määritelmät
            Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

                        1.

                        ’kansallisiin valtuuksiin perustuvilla päätöksillä’ päätöksiä, joita EKP tekee käyttäessään kansallisen lainsäädännön mukaisia valvontavaltuuksiaan, joista ei säädetä nimenomaisesti unionin oikeudessa,

                        2.

                        ’omistusosuuden hankkimisella’ suoran tai välillisen pääomaosuuden tai äänioikeuksien hankkimista toisesta yhteisöstä, myös uuden yhteisön perustamisen seurauksena, ei kuitenkaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (6) 22 artiklassa tarkoitettua määräosuuden hankkimista,

                        3.

                        ’sulautumisella’ a) toimenpidettä, jolla yksi tai useampi yritys siirtää purkautumishetkellään selvitysmenettelyssä tai selvitysmenettelyttä kaikki varansa ja vastuunsa olemassa olevalle yritykselle tai uudelle yritykselle ja antaa osakkailleen vastikkeeksi arvopapereita tai osakkeita, jotka edustavat olemassa olevan yrityksen tai uuden yrityksen pääomaa, tai b) mitä tahansa toimenpidettä, joka merkitsee sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan sulautumista,

                        4.

                        ’eriyttämistoimella’ a) toimenpidettä, jolla yksi tai useampi yritys erottaa osan varoistaan ja vastuistaan muodostaakseen uuden yrityksen, jolla on omistuksessaan nämä varat ja vastuut, tai b) mitä tahansa toimenpidettä, joka merkitsee sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan jakautumista,

                        5.

                        ’kolmannella maalla tai alueella’ Euroopan talousalueen ulkopuolista maata tai aluetta,

                        6.

                        ’sidoksissa olevalla osapuolella’ luottolaitokseen sidoksissa olevaa luonnollista henkilöä tai tällaisen henkilön läheistä perheenjäsentä, tai luottolaitokseen sidoksissa olevaa oikeushenkilöä, sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

                        7.

                        ’SREP-päätöksellä’ päätöstä, jonka EKP on antanut asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan nojalla direktiivin 2013/36/EU 97 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen vakavaraisuuden arviointiprosessin mukaisesti,

                        8.

                        ’maksuvalmiusvaatimuksella’ tai ’maksuvalmiusvaatimusta koskevalla suhdeluvulla’ (LCR) komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 (7) 4 artiklan mukaisesti määriteltyä suhdelukua,

                        9.

                        ’vastaavilla valvonta- ja sääntelystandardeilla’ valvonta- ja sääntelyvaatimuksia tai -järjestelyjä, joita kolmas maa tai alue soveltaa ja jotka Euroopan komissio on tunnustanut unionissa sovellettavia vastaaviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (8) 107 artiklan 4 kohdan ja 114 artiklan 7 kohdan nojalla. Asianomaiset kolmannet maat ja alueet luetellaan komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/908/EU (9) liitteissä I ja IV,

                        10.

                        ’delegointipäätöksellä’ ja ’delegoidulla päätöksellä’ samaa kuin päätöksen (EU) 2017/933 (EKP/2016/40) 3 artiklan 2 ja 4 kohdassa,

                        11.

                        ’yksikönpäälliköillä’ EKP:n yksiköiden päälliköitä, joille on siirretty toimivalta antaa kansallisiin valtuuksiin perustuvia päätöksiä,

                        12.

                        ’vastustamattajättämismenettelyllä’ asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 8 kohdassa vahvistettua ja päätöksen EKP/2004/2 13 g artiklassa täsmennettyä menettelyä,

                        13.

                        ’kielteisellä päätöksellä’ päätöstä, jolla ei myönnetä tai ei kaikilta osin myönnetä merkittävän valvottavan yhteisön hakemaa lupaa. Päätöstä, jossa on liitännäismääräyksiä, kuten ehtoja tai velvoitteita, pidetään kielteisenä päätöksenä, ellei tällaisilla liitännäismääräyksillä a) varmisteta, että valvottava yhteisö täyttää sovellettavan kansallisen lainsäädännön vaatimukset ja että niihin on sitouduttu kirjallisesti, tai b) ainoastaan todeta uudelleen yksi tai useampi olemassa oleva vaatimus, jota laitoksen on noudatettava sovellettavan kansallisen lain säännöksen nojalla, tai vaadita tietoja yhden tai useamman tällaisen vaatimuksen täyttymisestä,

                        14.

                        ’merkittävällä valvottavalla yhteisöllä’ Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (10) 2 artiklan 16 kohdassa määriteltyä merkittävää valvottavaa yhteisöä,

                        15.

                        ’sivuliikkeellä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 17 alakohdassa määriteltyä sivuliikettä,

                        16.

                        ’edustustolla’ toimistoa, joka edistää tai avustaa valvottavan yhteisön toimintaa mutta ei harjoita liiketoimintaa luottolaitoksena,

                        17.

                        ’ydinpalveluihin kuulumattomilla tukipalveluilla’ hallintopalveluja, asiakaspalveluja, perintää, sähköisiä allekirjoituksia tai samankaltaisia palveluja, jotka liittyvät luottolaitoksen liiketoimintaan,

                        18.

                        ’EKP:n ohjeilla’ mitä tahansa asiakirjaa, jonka EKP:n neuvosto on hyväksynyt valvontaelimen ehdotuksesta ja julkaissut EKP:n verkkosivuilla ja jossa annetaan ohjeita oikeudellisia vaatimuksia koskevasta EKP:n tulkinnasta.

            2 artikla
            Kohde ja soveltamisala

               1.   Tässä päätöksessä täsmennetään perusteet, joiden mukaisesti päätöksentekovaltuuksia siirretään EKP:n yksikönpäälliköille kansallisiin valtuuksiin perustuvien päätösten antamista varten.

               2.   Päätöksentekovaltuuksien siirtäminen ei vaikuta valvontaa koskevaan arviointiin, joka on suoritettava kansallisiin valtuuksiin perustuvien päätösten antamista varten.

            3 artikla
            Kansallisiin valtuuksiin perustuvien päätösten antamista koskevan toimivallan siirtämisestä

               1.   EKP:n neuvosto siirtää täten päätöksen (EU) 2017/933 (EKP/2016/40) 4 artiklan mukaisesti EKP:n yksikönpäälliköille, jotka johtokunta on nimittänyt kyseisen päätöksen 5 artiklan nojalla, valtuudet antaa kansallisiin valtuuksiin perustuvia päätöksiä seuraavien osalta: a) omistusosuuksien hankkiminen, b) varojen tai vastuiden hankkiminen, c) omistusosuuksien myynti, d) varojen tai vastuiden myynti, e) sulautumiset, f) eriyttämistoimet, g) toiminta kolmansissa maissa tai kolmansilla alueilla, h) ulkoistaminen, i) yhtiöjärjestyksen muuttaminen, j) ulkopuolisten tilintarkastajien nimittäminen, k) luotonanto sidoksissa oleville osapuolille.

               2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kansallisiin valtuuksiin perustuvat päätökset annetaan delegoidulla päätöksellä, jos 4–14 artiklassa vahvistetut delegoitujen päätösten antamista koskevat perusteet täyttyvät.

               3.   Kansallisiin valtuuksiin perustuvia päätöksiä ei anneta delegoidulla päätöksellä, jos kansallisessa lainsäädännössä edellytetään luottolaitosten strategisten toimenpiteiden hyväksymistä valvontapäätöksellä tai jos arvioinnin monimutkaisuus edellyttää, että ne annetaan vastustamattajättämismenettelyssä.

               4.   Päätöksentekovaltuuksien siirtämistä sovelletaan aina sekä valvontapäätösten antamiseen että EKP:n suorittamaan myönteisten arviointien hyväksymiseen, jos kansallisessa lainsäädännössä ei edellytetä valvontapäätöstä.

               5.   Kielteisiä päätöksiä ei saa antaa delegoidulla päätöksellä.

               6.   Jos päätöstä ei voida antaa delegoidulla päätöksellä, se on annettava vastustamattajättämismenettelyssä.

            4 artikla
            Omistusosuuksien hankintoja koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön suorittamia luottolaitosten tai muiden kuin luottolaitosten omistusosuuksien hankintoja, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           vaikutus hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön omiin varoihin on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       i)

                                       hankinnan jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 6 kohdassa, ja pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä,

                           b)

                           vaikutus hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön likviditeettitilanteeseen on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset,

                                       ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia,

                           c)

                           kohteena oleva yhteisö sijaitsee jossain unionin tai Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa taikka kolmannessa maassa tai kolmannella alueella, jossa on vastaavat valvonta- ja sääntelystandardit.

               2.   Omistusosuuksien hankintojen arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            5 artikla
            Varojen tai vastuiden hankintoja koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön suorittamia luottolaitosten tai muiden kuin luottolaitosten varojen tai vastuiden hankintoja, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           vaikutus hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön omiin varoihin on hankinnan seurauksena vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       hankinnan jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 6 kohdassa, ja pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       (ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä,

                           b)

                           vaikutus hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön likviditeettitilanteeseen on hankinnan seurauksena vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset, ja

                                       (ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia,

                           c)

                           Hankittujen varojen ja vastuiden arvo ei ylitä 25 prosenttia hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön kokonaisvaroista yksittäisen laitoksen tasolla.

               2.   Varojen ja vastuiden hankintojen arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            6 artikla
            Omistusosuuksien myyntiä koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön suorittamien omistusosuuksien myynti, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           vaikutus myyjänä olevan merkittävän valvottavan yhteisön omiin varoihin on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       myynnin jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU128 artiklan 6 kohdassa, ja pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       (ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä,

                           b)

                           vaikutus hankinnan tekevän merkittävän valvottavan yhteisön likviditeettitilanteeseen on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset, ja

                                       (ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia.

               2.   Omistusosuuksien myynnin arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            7 artikla
            Varojen tai vastuiden myyntiä koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön suorittama varojen ja vastuiden myyntejä, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           vaikutus myyjänä olevan merkittävän valvottavan yhteisön omiin varoihin on varojen tai vastuiden myynnin seurauksena vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       myynnin jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU128 artiklan 6 kohdassa, ja pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       (ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä,

                           b)

                           vaikutus myyjänä olevan merkittävän valvottavan yhteisön likviditeettitilanteeseen on varojen tai vastuiden myynnin seurauksena vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset, ja

                                       (ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia,

                           c)

                           myytävien varojen tai vastuiden arvo ei ylitä 25 prosenttia myyjänä olevan merkittävän valvottavan yhteisön kokonaisvaroista yksittäisen laitoksen tasolla.

               2.   Varojen ja vastuiden myynnin arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            8 artikla
            Sulautumisia koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään sulautumisia, joissa on mukana ainakin yksi merkittävä valvottava yhteisö, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           sulautumisesta aiheutuva vaikutus merkittävän valvottavan yhteisön omiin varoihin on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       sulautumisen jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU128 artiklan 6 kohdassa, ja soveltuvin osin pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       (ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä,

                           b)

                           sulautumisesta aiheutuva vaikutus merkittävän valvottavan yhteisön omaan likviditeettitilanteeseen on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset, ja

                                       (ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia,

                           c)

                           sulautumisesta aiheutuva merkittävän valvottavan yhteisön hallintorakenne ei aiheuta huolta valvonnan kannalta.

               2.   Päätöksentekovaltuuksia ei missään olosuhteissa siirretä yksikönpäälliköille seuraavien osalta:

                           a)

                           sulautumiset yhden merkittävän valvottavan yhteisön ja toisen sellaisen yhteisön välillä, joka ei kuulu samaan ryhmään kuin merkittävä valvottava yhteisö, tai

                           b)

                           rajat ylittävät sulautumiset samaan ryhmään kuuluvien merkittävien valvottavien yhteisöjen välillä.

               3.   Sulautumisten arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            9 artikla
            Eriyttämistoimia koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään eriyttämistoimia, joissa on mukana ainakin yksi merkittävä valvottava yhteisö, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           eriyttämistoimista aiheutuva vaikutus merkittävän valvottavan yhteisön tai jakautumisen yhteydessä syntyvien yhteisöjen omiin varoihin on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       erittämistoimien jälkeen omat varat ylittävät ja niiden arvioidaan jatkossakin ylittävän summan, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, omia varoja, joita edellytetään pidettävän asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, yhteenlaskettua puskurivaatimusta, siten kuin se on määritelty direktiivin 2013/36/EU128 artiklan 6 kohdassa, ja soveltuvin osin pilarin 2 pääomaohjeistusta, sellaisena kuin se on vahvistettu viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä, ja

                                       (ii)

                                       vähennyksen vaikutus ydinpääoman (CET1) osuuteen, ensisijaisen pääoman (Tier1) osuuteen ja kokonaispääomaan on vähemmän kuin 100 peruspistettä

                           b)

                           eriyttämistoimista aiheutuva vaikutus merkittävän valvottavan yhteisön tai eriyttämistoimien yhteydessä perustettavien yhteisöjen likviditeettitilanteeseen on vähäinen, mikä merkitsee, että

                                       (i)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ylittää edelleen 110 prosenttia ja ylittää viimeisimmässä saatavilla olevassa SREP-päätöksessä vahvistetut likviditeettivaatimukset, jos ne ovat korkeampia kuin maksuvalmiudelle asetetut vähimmäisvaatimukset, ja

                                       (ii)

                                       maksuvalmiusvaatimusta koskeva suhdeluku (LCR) ei konsolidoidulla tasolla alene enempää kuin 50 prosenttia,

                           c)

                           merkittävän valvottavan yhteisön tai eriyttämistoimien yhteydessä perustettavien yhteisöjen hallintorakenne ei aiheuta huolta valvonnan kannalta.

               2.   Päätöksentekovaltuuksia ei missään olosuhteissa siirretä yksikönpäälliköille seuraavien osalta:

                           a)

                           eriyttämistoimet, jotka johtavat sellaisen toisen yhteisön perustamiseen, joka ei kuulu samaan ryhmään kuin merkittävä valvottava yhteisö, tai

                           b)

                           eriyttämistoimet, jotka johtavat yhteisön perustamiseen johonkin toiseen maahan tai jollekin toiselle alueelle kuin mihin merkittävä valvottava yhteisö on perustettu.

               3.   Eriyttämistoimien arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            10 artikla
            Toimintaa kolmansissa maissa tai kolmansilla alueilla koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön sivuliikkeen perustaminen johonkin kolmanteen maahan tai jollekin kolmannelle alueelle, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           sivuliike perustetaan kolmanteen maahan tai kolmannelle alueelle, jossa tai jolla on vastaavat valvonta- ja sääntelystandardit,

                           b)

                           sivuliikkeen kokonaisvarat, sellaisina kuin niitä on arvioitu toimintaohjelmassa, ovat enintään 10 prosenttia merkittävän valvottavan yhteisön kokonaisvaroista, ja

                           c)

                           sivuliike toteuttaa liiketoimia, joita harjoitetaan ensisijaisesti kolmannessa maassa tai kolmannella alueella, johon tai jolle sivuliike on perustettu.

               2.   Seuraavia merkittävän valvottavan yhteisön toimenpiteitä koskevat päätökset annetaan delegoidulla päätöksellä:

                           a)

                           sivuliikkeen sulkeminen,

                           b)

                           muutokset sivuliikkeen rakenteessa,

                           c)

                           edustuston perustaminen tai sulkeminen, ja

                           d)

                           pankkipalvelujen tarjoaminen kolmannessa maassa tai kolmannella alueella ilman fyysistä läsnäoloa siellä sivuliikkeen tai tytäryhtiön muodossa,

                     ellei kyseisiä toimenpiteitä toteuteta maassa, joka sisältyy komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1675 (11) liitteessä olevaan luetteloon.

               3.   Kolmansissa maissa tai kolmansilla alueilla toteutettavien toimenpiteiden arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            11 artikla
            Ulkoistamista koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön toimintojen ulkoistamisia, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           palveluntarjoaja kuuluu samaan ryhmään kuin merkittävä valvottava yhteisö (ryhmänsisäinen ulkoistaminen) ja on sijoittautunut unionin alueelle, tai

                           b)

                           palveluntarjoaja on valvottava yhteisö, joka on sijoittautunut unionin alueelle ja jolla on toimilupa ulkoistettavien palvelujen suorittamiseen, tai

                           c)

                           ulkoistaminen koskee ydinpalveluihin kuulumattomia tukipalveluja, ja palveluntarjoaja on sijoittautunut unionin tai Euroopan talousalueen alueelle.

               2.   Ulkoistamishankkeiden arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            12 artikla
            Yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön yhtiöjärjestyksen muutoksia, annetaan delegoidulla päätöksellä seuraavissa tapauksissa:

                           a)

                           muutokset, jotka ovat täysin muodollisia, mukaan lukien nimen ja osoitteen muutokset,

                           b)

                           muutokset, joilla ainoastaan pannaan täytäntöön lakeihin tai asetuksiin perustuvia yhtiöjärjestystä koskevia vaatimuksia,

                           c)

                           muutokset, joilla pannaan täytäntöön tuomio tai hallinnollinen päätös tai jotka tehdään EKP:n vaatimuksesta,

                           d)

                           muutokset, jotka koskevat merkittävän valvottavan yhteisön osakepääomaa, jos myös siihen liittyvä omia varoja koskeva päätös (esimerkiksi päätös pääomainstrumenttien luokittelusta ydinpääoman (CET1) instrumenteiksi tai omien varojen vähentämisestä) delegoidaan,

                           e)

                           muutokset, joita tehdään tytäryhtiön yhtiöjärjestykseen sen mukauttamiseksi emoyhtiön yhtiöjärjestykseen, jos EKP on jo hyväksynyt emoyhtiön yhtiöjärjestyksen muutokset.

               2.   Yhtiöjärjestyksen muutosten arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            13 artikla
            Ulkoisten tilintarkastajien nimittämistä tai muuttamista koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset merkittävän valvottavan yhteisön ulkoisten tilintarkastajien nimittämisistä tai muuttamisista tehdään delegoidulla päätöksellä, jos tällaiset päätökset merkitsevät sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklassa tarkoitettua vakavaraisuusvalvonnan hoitamista.

               2.   Päätöksentekovaltuuksia ei missään olosuhteissa siirretä yksikönpäälliköille, jos kyseessä ovat a) päätökset, jotka koskevat ulkoisen tilintarkastajan korvaamista toimivaltaisen valvontaviranomaisen nimittämällä toisella tilintarkastajalla, tai b) päätökset, jotka koskevat ulkoisen tilintarkastajan nimittämistä toimivaltaisen valvontaviranomaisen johdolla.

               3.   Ulkoisten tilintarkastajien soveltuvuuden arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            14 artikla
            Luotonantoa sidoksissa oleville osapuolille koskevien delegoitujen päätösten antamiseen sovellettavat perusteet

               1.   Päätökset, joilla hyväksytään merkittävän valvottavan yhteisön luotonanto sidoksissa olevalle osapuolelle, annetaan delegoidulla päätöksellä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           merkittävän valvottavan yhteisön saamiset sidoksissa olevalta osapuolelta ovat yhteensä enintään 5 miljoonaa euroa, ja

                           b)

                           ehdot, joita luotonantoon sovelletaan, eivät ole edullisempia kuin ehdot, joiden mukaisesti luottoa annetaan asiakkaille, jotka eivät ole sidoksissa olevia osapuolia, tai ne ovat vähintään samankaltaisia kuin ehdot, joita sovelletaan samantyyppisissä liiketoimissa sellaisten työntekijöiden kanssa, jotka eivät ole merkittävän valvottavan yhteisön sidoksissa olevia osapuolia.

               2.   Luotonantoa sidoksissa olevalle osapuolelle koskeva arviointi suoritetaan kansallisen lainsäädännön sovellettavien säännösten mukaisesti, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon myös kaikki sovellettavat EKP:n ohjeet ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannanotot, ohjeet tai vastaavat toimet.

            15 artikla
            Siirtymäsäännökset
            Tätä päätöstä ei sovelleta tapauksissa, joissa hakemus minkä tahansa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun liiketoimen hyväksymisestä toimitettiin EKP:lle ennen tämän päätöksen voimaantuloa.

            16 artikla
            Voimaantulo
            Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tehty Frankfurt am Mainissa 31 päivänä tammikuuta 2019.

                  EKP:n puheenjohtaja

               Mario DRAGHI

            (1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

            (2)  EUVL L 141, 1.6.2017, s. 14.

            (3)  Ks. esim. unionin tuomioistuimen tuomio, 23 päivänä syyskuuta 1986, Chemie BV ja AKZO Chemie UK Ltd v. komissio, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37 kohta, ja unionin tuomioistuimen tuomio 26 päivänä toukokuuta 2005, Carmine Salvatore Tralli v. EKP, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, 59 kohta.

            (4)  Päätös EKP/2004/2, tehty 19 päivänä helmikuuta 2004, Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33).

            (5)  Päätös EKP/2014/16, tehty 14 päivänä huhtikuuta 2014, oikaisulautakunnan perustamisesta ja sen toimintasäännöistä (EUVL L 175, 14.6.2014, s. 47).

            (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

            (7)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 2015/61, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta (EUVL L 11, 17.1.2015, s. 1).

            (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

            (9)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/908/EU, annettu 12 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kolmansien maiden ja alueiden valvonta- ja sääntelyvaatimusten vastaavuudesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen vastuiden kohtelun soveltamiseksi (EUVL L 359, 16.12.2014, s. 155).

            (10)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

            (11)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 2016/1675, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 täydentämisestä yksilöimällä suuririskiset kolmannet maat, joilla on strategisia puutteita (EUVL L 254, 20.9.2016, s. 1).


title: Neuvoston päätös, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä

text:
                  15.3.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  C 100/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
         annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019,
         työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä
         (2019/C 100/01)
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,
         ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten neuvostolle esittämän ehdokasluettelon,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Neuvosto nimitti 24 päivänä helmikuuta 2016 annetulla päätöksellä (2) työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean jäsenet ja varajäsenet 29 päivänä helmikuuta 2016 alkavaksi ja 28 päivänä helmikuuta 2019 päättyväksi toimikaudeksi.

                     (2)

                     Jäsenet ja varajäsenet jatkavat tehtävissään, kunnes heille on nimitetty seuraajat tai heidät on valittu uudelleen.

                     (3)

                     Olisi nimitettävä komitean jäsenet ja varajäsenet kolmen vuoden pituiseksi kaudeksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Nimitetään seuraavat henkilöt työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi jäseniksi ja varajäseniksi 1 päivänä maaliskuuta 2019 alkavaksi ja 28 päivänä helmikuuta 2022 päättyväksi toimikaudeksi:
            I   HALLITUSTEN EDUSTAJAT

                        Maa

                        Varsinaiset jäsenet

                        Varajäsenet

                        Belgia

                        Bulgaria

                        Vaska SEMERDZHIEVA

                        Darina KONOVA
                        Nikolay ARNAUDOV

                        Tšekki

                        Jaroslav HLAVÍN

                        Pavel FOŠUM
                        Lucie KYSELOVÁ

                        Tanska

                        Charlotte SKJOLDAGER

                        Annemarie KNUDSEN

                        Saksa

                        Kai SCHÄFER

                        Thomas VOIGTLÄNDER
                        Ellen ZWINK

                        Viro

                        Seili SUDER

                        Maret MARIPUU
                        Silja SOON

                        Irlanti

                        Paula GOUGH

                        Marie DALTON
                        Stephen CURRAN

                        Kreikka

                        Kroatia

                        Snježana ŠTEFOK

                        Ana AKRAP
                        Jere GAŠPEROV

                        Espanja

                        Francisco Javier PINILLA GARCÍA

                        Mercedes TEJEDOR AIBAR
                        Belén PÉREZ AZNAR

                        Ranska

                        Frédéric TEZE

                        Amel HAFID
                        Arnaud PUJAL

                        Italia

                        Kypros

                        Anastassios YANNAKI

                        Aristodemos ECONOMIDES
                        Marios KOURTELLIS

                        Latvia

                        Māra VĪKSNE

                        Jolanta GEDUŠA
                        Renārs LŪSIS

                        Liettua

                        Aldona SABAITIENĖ

                        Gintarė BUŽINSKAITĖ
                        Vilija KONDROTIENĖ

                        Luxemburg

                        Unkari

                        Péter NESZTINGER

                        Katalin BALOGH
                        Gyula MADARÁSZ

                        Malta

                        Alankomaat

                        Heidi BOUSSEN

                        Martin G. DEN HELD
                        Rob TRIEMSTRA

                        Itävalta

                        Anna RITZBERGER-MOSER

                        Gertrud BREINDL
                        Gerlinde ZINIEL

                        Puola

                        Danuta KORADECKA

                        Dariusz GŁUSZKIEWICZ
                        Roman SĄSIADEK

                        Portugali

                        Maria Luísa TORRES ECKENROTH GUIMARÃES

                        Carlos Jorge AFONSO PEREIRA
                        Maria Helena CORREIA DE ARAÚJO KRIPPAHL

                        Romania

                        Anca Mihaela PRICOP

                        Marian TĂNASE
                        Dantes Nicolae BRATU

                        Slovenia

                        Nikolaj PETRIŠIČ

                        Vladka KOMEL
                        Jože HAUKO

                        Slovakia

                        Romana HURTUKOVÁ

                        Petra KUBIČAROVÁ
                        Martina DULEBOVÁ

                        Suomi

                        Raimo ANTILA

                        Liisa HAKALA
                        Sirkku SAARIKOSKI

                        Ruotsi

                        Boel CALLERMO

                        Victoria DIPPEL
                        Håkan OLSSON

                        Yhdistynyt kuningaskunta

                        Hefin DAVIES

                        Clive FLEMING
                        Stephen TAYLOR

            II   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

                        Maa

                        Varsinaiset jäsenet

                        Varajäsenet

                        Belgia

                        Bulgaria

                        Ivan KOKALOV

                        Ognyan ATANASOV
                        Aleksandar ZAGOROV

                        Tšekki

                        Radka SOKOLOVÁ

                        Václav PROCHÁZKA
                        Miroslav FEBER

                        Tanska

                        Nina HEDEGAARD NIELSEN

                        Niels SØRENSEN

                        Saksa

                        Sonja KÖNIG

                        Anne KARRASS
                        Moriz-Boje TIEDEMANN

                        Viro

                        Aija MAASIKAS

                        Argo SOON
                        Elina REEDI

                        Irlanti

                        Sylvester CRONIN

                        Frank VAUGHAN
                        Dessie ROBINSON

                        Kreikka

                        Kroatia

                        Marko PALADA

                        Gordana PALAJSA
                        Rajko KUTLAČA

                        Espanja

                        Ana GARCÍA DE LA TORRE

                        Pedro J. LINARES
                        Marco ROMERO

                        Ranska

                        Italia

                        Kypros

                        Evangelos EVANGELOU

                        Nicos ANDREOU
                        Stelios CHRISTODOULOU

                        Latvia

                        Ziedonis ANTAPSONS

                        Mārtiņš PUŽULS
                        Kristīne KURSĪTE

                        Liettua

                        Inga RUGINIENĖ

                        Ričardas GARUOLIS
                        Kęstutis JUKNYS

                        Luxemburg

                        Carlos PEREIRA

                        Paul DE ARAUJO
                        Jean-Luc DE MATTEIS

                        Unkari

                        Malta

                        Alankomaat

                        Willem VANVEELEN

                        Rik VAN STEENBERGEN

                        Itävalta

                        Ingrid REIFINGER

                        Julia NEDJELIK-LISCHKA
                        Petra STREITHOFER

                        Puola

                        Katarzyna BARTKIEWICZ

                        Longina KACZMARSKA
                        Stefan ŁUBNIEWSKI

                        Portugali

                        Fernando José MACHADO GOMES

                        Georges CASULA
                        Vanda Teresa ROGADO MEDEIRO PEREIRA DA CRUZ

                        Romania

                        Mihaela DARLE

                        Corneliu CONSTANTINOAIA
                        Dumitru FORNEA

                        Slovenia

                        Lučka BÖHM

                        Katja GORIŠEK
                        Simon ŠIBELJA

                        Slovakia

                        Peter RAMPAŠEK

                        Vladimír KMEC
                        Iveta KUCOVÁ

                        Suomi

                        Anne MIRONEN

                        Erkki AUVINEN
                        Hanna-Maija KAUSE

                        Ruotsi

                        My BILLSTAM

                        Karin FRISTEDT
                        Ulrika HAGSTRÖM

                        Yhdistynyt kuningaskunta

                        Hugh ROBERTSON

            III   TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

                        Maa

                        Varsinaiset jäsenet

                        Varajäsenet

                        Belgia

                        Bulgaria

                        Georgi STOEV

                        Petya GEOREVA
                        Antoaneta KATZAROVA

                        Tšekki

                        Renata ZBRANKOVÁ

                        Kristýna BENDELOVÁ
                        Martin RÖHRICH

                        Tanska

                        Lena SØBY

                        Jens SKOVGAARD LAURITSEN

                        Saksa

                        Eckhard METZE

                        Stefan ENGEL
                        Rüdiger TRIEBEL

                        Viro

                        Marju PEÄRNBERG

                        Piia ZIMMERMANN
                        Ille NAKURT-MURUMAA

                        Irlanti

                        Michael GILLEN

                        Katharine MURRAY

                        Kreikka

                        Kroatia

                        Admira RIBIČIĆ

                        Nenad SEIFERT
                        Boris ANTUNOVIĆ

                        Espanja

                        Rosa SANTOS FERNÁNDEZ

                        Isabel MAYA RUBIO
                        Laura CASTRILLO NÚÑEZ

                        Ranska

                        Italia

                        Kypros

                        Emilios MICHAEL

                        Polyvios POLYVIOU
                        Giorgos HADJIKALLIS

                        Latvia

                        Jānis PUMPIŅŠ

                        Līga MEŅĢELSONE
                        Inese STEPIŅA

                        Liettua

                        Rūta JASIENĖ

                        Vaidotas LEVICKIS
                        Giedrius MAŽŪNAITIS

                        Luxemburg

                        François ENGELS

                        Pierre BLAISE
                        Marc KIEFFER

                        Unkari

                        Malta

                        Alankomaat

                        W.M.J.M. VAN MIERLO

                        Itävalta

                        Christa SCHWENG

                        Julia SCHITTER
                        Pia Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF

                        Puola

                        Jacek MĘCINA

                        Agnieszka SZPARA
                        Rafał HRYNYK

                        Portugali

                        Luís HENRIQUE

                        Manuel Marcelino PENA COSTA
                        Luís Miguel CORREIA MIRA

                        Romania

                        Daniela SÂRBU

                        Ovidiu NICOLESCU
                        Daniela TĂNASE

                        Slovenia

                        Igor ANTAUER

                        Karmen FORTUNA JEFIM

                        Slovakia

                        Róbert MEITNER

                        Ivan PEKÁR
                        Silvia SUROVÁ

                        Suomi

                        Riitta WÄRN

                        Auli RYTIVAARA
                        Mikko RÄSÄNEN

                        Ruotsi

                        Bodil MELLBLOM

                        Cecilia ANDERSSON
                        Malin LOOBERGER

                        Yhdistynyt kuningaskunta

                        Matthew PERCIVAL

                        Terry WOOLMER

            2 artikla
            Neuvosto nimittää myöhemmin varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, joita ei ole vielä esitetty.

            3 artikla
            Tämä päätös julkaistaan tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2019.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1.

            (2)  EUVL C 79, 1.3.2016, s. 1.


title: Komission päätös (EU) 2019/540, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen” (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 2312)

text:
                  2.4.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 93/16

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2019/540,
         annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019,
         ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen”

               (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 2312)

         (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon kansalaisaloitteesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 (1), jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 4 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Ehdotetun kansalaisaloitteen ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen” aihe liittyy seuraavaan: ””Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen erityisesti velvoittamalla digitaaliset alustat maksamaan taattu vähimmäistoimeentulo niille säännöllisesti työtä tekeville ”itsenäisille ammatinharjoittajille’.”

                     (2)

                     Ehdotetun kansalaisaloitteen tavoitteet liittyvät seuraavaan: ”Haluaisimme velvoittaa digitaaliset alustat maksamaan taatun vähimmäistoimeentulon niille säännöllisesti työtä tekeville ”itsenäisille ammatinharjoittajille”. Tämä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden toimenpide turvaisi ja vakauttaisi heidän tulojansa, ja se auttaisi erityisesti epävarmoihin työsuhteisiin. Yleisemmällä tasolla haluamme vahvistaa ”uberisoitujen” työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia.”

                     (3)

                     Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella (SEU-sopimus) vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta.

                     (4)

                     Kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi tämän vuoksi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja kansalaisaloitteen luonteeseen nähden oikeasuhteisia, jotta voidaan edistää kansalaisten osallistumista ja tehdä unionista helpommin lähestyttävä.

                     (5)

                     Perussopimusten soveltamiseksi voidaan antaa unionin säädöksiä, joilla sovitetaan yhteen itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä ja toimintaa itsenäisenä ammatinharjoittajana koskevia jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 53 artiklan 1 kohdan ja 62 artiklan nojalla.

                     (6)

                     Ehdotettu kansalaisaloite ei näin ollen ylitä selvästi komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

                     (7)

                     Lisäksi kansalaistoimikunta on muodostettu ja yhteyshenkilöt on nimetty asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi SEU-sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen.

                     (8)

                     Ehdotettu kansalaisaloite ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen” olisi sen vuoksi rekisteröitävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Rekisteröidään ehdotettu kansalaisaloite ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen”.

            2 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.

            3 artikla
            Tämä päätös on osoitettu kansalaisaloitteen ”#NewRightsNow – ”Uberisoitujen” työntekijöiden oikeuksien vahvistaminen” järjestäjille (kansalaistoimikunnan jäsenille), joita edustavat Atte Samuli OKSANEN ja Vasiliki TSIARA, jotka toimivat myös yhteyshenkilöinä.

            Tehty Strasbourgissa 26 päivänä maaliskuuta 2019.

                  Komission puolesta

               Frans TIMMERMANS

                  Ensimmäinen varapuheenjohtaja

            (1)  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 1/19/KOL, annettu 16 päivänä tammikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 vahvistettujen Salmonella spp:hen liittyvien erityistakuiden ulottamisesta koskemaan Islantiin tarkoitettuja kanoista (Gallus gallus) saatavia lihaa ja munia sekä kalkkunoista saatavaa lihaa [2019/546]

text:
                  4.4.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 95/13

         EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 1/19/KOL,
         annettu 16 päivänä tammikuuta 2019,
         Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 vahvistettujen Salmonella spp:hen liittyvien erityistakuiden ulottamisesta koskemaan Islantiin tarkoitettuja kanoista (Gallus gallus) saatavia lihaa ja munia sekä kalkkunoista saatavaa lihaa [2019/546]
         EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
         ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 6.1 osan 17 kohdassa tarkoitetun säädöksen, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan b alakohdan,
         sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevalla 4 kohdan d alakohdalla ja valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 1 artiklan 1 kohdan c alakohdalla, 1 artiklan 2 kohdalla ja 3 artiklalla,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten sekä tietyistä erityistakuista Suomen ja Ruotsin ja Norjan markkinoille tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten elintarvikkeiden osalta. Elintarvikealan toimijoiden, jotka aikovat saattaa asetuksessa täsmennettyjen eläinten lihaa ja munia kyseisten ETA-valtioiden markkinoille, on noudatettava tiettyjä salmonellaa koskevia sääntöjä. Lisäksi tällaisten tuotteiden erien mukana on oltava kaupallinen asiakirja tai todistus siitä, että on tehty mikrobiologinen testi negatiivisin tuloksin ETA:n säädöksiä noudattaen.

                     (2)

                     Lisäksi komission asetuksessa (EY) N:o 1688/2005 (2) täsmennetään kyseiset erityistakuut ja vahvistetaan säännöt tällaisista tuotteista otettavista näytteistä ja mikrobiologisista menetelmistä näytteiden tutkimiseksi. Asetuksessa säädetään myös kaupallisesta asiakirjasta ja todistuksesta, jotka seuraavat tuote-erien mukana.

                     (3)

                     Islannin hallitus esitti 5 päivänä heinäkuuta 2018 EFTAn valvontaviranomaiselle, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, pyynnön salmonellaa koskevien erityistakuiden ulottamisesta koskemaan Islantia siipikarjan lihan ja munien osalta asetuksen (EY) N:o 853/2004 (3) mukaisesti. Pyyntöön sisältyy siipikarjan kasvatusta ja siipikarjatuotteita koskeva Islannin salmonellan valvontaohjelma.

                     (4)

                     Islannin salmonellan valvontaohjelma kattaa koko siipikarjatuotannon, muun muassa kanat, kalkkunat, ankat, hanhet ja muut siipikarjapopulaatiot. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (4) säännökset, jotka koskevat ETA:n tavoitteita tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämiseksi ja kansallisia valvontaohjelmia, ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet, erityisesti komission asetukset (EU) N:o 200/2012 (5), (EU) N:o 200/2010 (6), (EU) N:o 517/2011 (7) ja (EU) N:o 1190/2012 (8), joissa vahvistetaan ETA:n tavoitteet tietyissä siipikarjapopulaatioissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämiseksi, kattavat siipikarjan osalta ainoastaan broileriparvet, jalostussiipikarjaparvet, Gallus gallus -lajin munivat kanat sekä kalkkunaparvet.

                     (5)

                     Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea sopi kokouksessaan 18 päivänä kesäkuuta 2008 salmonellan valvontaohjelmia käsittelevästä komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta ”Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus”, jäljempänä ’ohjeet’ (9).

                     (6)

                     Valvontaviranomainen on yhteistyössä Euroopan komission kanssa tarkastellut Islannin salmonellan valvontaohjelman kanojen (Gallus gallus) lihaa ja munia sekä kalkkunoista saatavaa lihaa koskevia sääntöjä. Islannin hallitus myös esitteli ohjelman, ja siitä keskusteltiin pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean jaoston, joka käsittelee elintarvikeketjun biologista turvallisuutta, kokouksessa 5 päivänä lokakuuta 2018.

                     (7)

                     Islannin salmonellan valvontaohjelman kanojen (Gallus gallus) lihaa ja munia sekä kalkkunoista saatavaa lihaa koskevien sääntöjen katsotaan vastaavan Suomen, Ruotsin ja Norjan osalta hyväksyttyjä sääntöjä ja niiden katsotaan myös olevan yhdenmukaisia ohjeiden ja kalkkunoihin sovellettavien vastaavien vaatimusten kanssa.

                     (8)

                     Erityistakuut olisi tämän vuoksi ulotettava koskemaan Islantiin tarkoitettuja kanojen (Gallus gallus) liha- ja munaeriä sekä kalkkunoista saatavaa lihaa. Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1688/2005 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat tällaisesta lihasta ja munien alkuperäparvista otettavia näytteitä ja mikrobiologisia menetelmiä näiden näytteiden tutkimiseksi sekä kaupallista asiakirjaa tai todistusta, olisi sovellettava tällaisiin lähetyseriin.

                     (9)

                     Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Annetaan Islannille lupa soveltaa asetuksen (EY) N:o 853/2004 8 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja salmonellaa koskevia erityistakuita Islantiin tarkoitettuihin kanojen (Gallus gallus) liha- ja munaeriin sekä kalkkunoista saatavaan lihaan.

            2 artikla

               1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu näytteiden ottaminen lihasta ja näiden näytteiden mikrobiologinen testaus tehdään asetuksen (EY) N:o 1688/2005 3 ja 5 artiklan mukaisesti.

               2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu näytteenotto munien alkuperäparvista ja näiden näytteiden mikrobiologinen testaus tehdään asetuksen (EY) N:o 1688/2005 4 ja 5 artiklan mukaisesti.

               3.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen lihaerien mukana on oltava asetuksen (EY) N:o 1688/2005 liitteessä IV vahvistetun mallin mukainen kaupallinen asiakirja.

               4.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen munaerien mukana on oltava asetuksen (EY) N:o 1688/2005 liitteessä V vahvistetun mallin mukainen todistus.

            3 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan 16 päivänä tammikuuta 2019.

            4 artikla
            Tämä päätös on osoitettu Islannille.

            5 artikla
            Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

            Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2019.

                  EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

               Bente ANGELL-HANSEN

                  Puheenjohtaja

               Frank J. BÜCHEL

                  Kollegion jäsen

               Högni KRISTJÁNSSON

                  Asiasta vastaava kollegion jäsen

               Carsten ZATSCHLER

                  Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista vastaavan johtajan ominaisuudessa

            (1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

            (2)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 6.2 osan 51 kohdassa tarkoitettu komission asetus (EY) N:o 1688/2005, annettu 14 päivänä lokakuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 täytäntöönpanemisesta Suomeen ja Ruotsiin tarkoitetuilta tietyn lihan ja munien lähetyksiltä vaadittavien salmonellaa koskevien erityistakuiden osalta (EUVL L 271, 15.10.2005, s. 17).

            (3)  Asiakirja N:o 922555.

            (4)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.1 osan 8b kohdassa tarkoitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1).

            (5)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 57 kohdassa tarkoitettu komission asetus (EU) N:o 200/2012, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetystä broileriparvissa esiintyvän Salmonella enteritidisin ja Salmonella typhimuriumin vähentämistä koskevasta unionin tavoitteesta (EUVL L 71, 9.3.2012, s. 31).

            (6)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 53 kohdassa tarkoitettu komission asetus (EU) N:o 200/2010, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta Gallus gallus -lajin täysikasvuisissa siitosparvissa esiintyvien salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan unionin tavoitteen osalta (EUVL L 61, 11.3.2010, s. 1).

            (7)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.1 osan 8 b kohdassa ja 7.2 osan 53 ja 55 kohdassa tarkoitettu komission asetus (EU) N:o 517/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 täytäntöönpanosta lajin Gallus gallus munivissa kanoissa esiintyvien tiettyjen salmonellan serotyyppien vähentämistä koskevan unionin tavoitteen osalta sekä asetuksen (EY) N:o 2160/2003 ja komission asetuksen (EU) N:o 200/2010 muuttamisesta (EUVL L 138, 26.5.2011, s. 45).

            (8)  ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.2 osan 51 kohdassa tarkoitettu komission asetus (EU) N:o 1190/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 säädetystä kalkkunaparvissa esiintyvien Salmonella Enteritidis- ja Salmonella Typhimurium -tartuntojen vähentämistä koskevasta unionin tavoitteesta (EUVL L 340, 13.12.2012, s. 29).

            (9)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2019/615, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2019, unionin tuesta ydinsulkusopimuksen (NPT) osapuolten vuoden 2020 tarkistuskonferenssiin johtaville toimille

text:
                  16.4.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 105/25

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2019/615,
         annettu 15 päivänä huhtikuuta 2019,
         unionin tuesta ydinsulkusopimuksen (NPT) osapuolten vuoden 2020 tarkistuskonferenssiin johtaville toimille
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 31 artiklan 1 kohdan kanssa,
         ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2020 tarkistuskonferenssi, jäljempänä ’vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssi’, ajoittuu ydinsulkusopimuksen, jäljempänä ’NPT’, kannalta useaan tärkeään ajankohtaan, sillä sen voimaantulosta tulee tuolloin kuluneeksi 50 vuotta ja vuoden 1995 NPT-tarkistuskonferenssissa tehdyn päätöksen 3 (ydinsulkusopimuksen jatkaminen), jolla NPT:tä jatkettiin määrittämättömäksi ajaksi, hyväksymisestä tulee kuluneeksi 25 vuotta.

                     (2)

                     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen Euroopan unionin strategian, jäljempänä ’vuoden 2003 joukkotuhoaseiden vastainen EU:n strategia’. Vuoden 2003 joukkotuhoaseiden vastaisessa EU:n strategiassa mainitaan NPT:n tukeminen ensimmäisenä kansainvälisen tason prioriteettina ja kehotetaan NPT:n, IAEA:n turvavalvontasopimusten ja NPT:hen ja IAEA:n turvavalvontasopimuksiin liitettyjen pöytäkirjojen noudattamiseen kaikilta osin ja niiden maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon.

                     (3)

                     Vuoden 2016 Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ja vuoden 2003 joukkotuhoaseiden vastaisen EU:n strategian mukaisesti unionin toimet perustuvat edelleenkin vakaumukseen siitä, että monenvälinen lähestymistapa turvallisuuteen, myös aseidenriisuntaan ja asesulkuun, on paras tapa pitää yllä kansainvälistä järjestystä, ja siten sitoumukseen pitää voimassa, panna täytäntöön ja vahvistaa monenvälisiä aseidenriisunta- ja asesulkusopimuksia.

                     (4)

                     Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin 24 päivänä toukokuuta 2018 esitetyssä aseidenriisuntaohjelmassa ”Securing our Common Future” (”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”) korostettiin, että NPT:tä on alettu pitää kansainvälisen turvallisuusrakenteen keskeisenä pilarina.

                     (5)

                     Unioni osallistuu aktiivisesti NPT:n nykyiseen arviointikierrokseen, joka alkoi Wienissä 2–12 päivänä toukokuuta 2017 pidetyllä valmistelukomitean ensimmäisellä kokouksella. Valmistelukomitean toinen kokous pidettiin Genevessä 23 päivästä huhtikuuta4 päivään toukokuuta 2018. Valmistelukomitean kolmas kokous pidetään New Yorkissa 29 päivästä huhtikuuta10 päivään toukokuuta 2019, ja NPT:n osapuolten vuoden 2020 tarkistuskonferenssi pidetään New Yorkissa 27 päivästä huhtikuuta22 päivään toukokuuta 2020.

                     (6)

                     Euroopan unioni pitää NPT:tä maailmanlaajuisen ydinsulkujärjestelmän kulmakivenä, ydinaseriisunnan jatkamisen keskeisenä perustana NPT:n VI artiklan mukaisesti sekä tärkeänä tekijänä kehitettäessä edelleen ydinenergiasovelluksia rauhanomaisiin tarkoituksiin. Tältä osin neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 2005/329/YUTP (1), päätöksen 2010/212/YUTP (2) ja päätelmät ydinsulkusopimuksen osapuolten yhdeksännestä NPT-tarkistuskonferenssista,

               ON HYVÄKSYNT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla

               1.   Jotta voidaan panna välittömästi ja tosiasiallisesti täytäntöön vuoden 2003 joukkotuhoaseiden vastaisen EU:n strategian osat, unioni tukee toimia, joiden tavoitteena on noudattaa NPT:tä ja säilyttää sen loukkaamattomuus painottaen tasapuolisesti NPT:n kolmea yhtä tärkeää ja toisiaan vahvistavaa pilaria: aseidenriisuntaa, asesulkua ja ydinenergian rauhanomaista käyttöä.

               2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi unioni tukee seuraavia vuoden 2020 tarkistuskonferenssin johtajien toteuttamia tiedotustoimia:

                           a)

                           kolme temaattista seminaaria osapuolina oleville valtioille ydinaseriisunnasta, ydinsulusta ja ydinenergian rauhanomaisesta käytöstä.

                           b)

                           enintään neljä alueellista kokousta Aasian-Tyynenmeren, Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian sekä Lähi-idän alueella; ja

                           c)

                           kaksi oheistapahtumaa yleiskokouksen ensimmäisen komitean 74. kokouksen ja vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin aikana.

                     Kuvaus tästä hankkeesta on liitteessä.

            2 artikla

               1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

               2.   Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimisto, jäljempänä ’UNODA’, huolehtii 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamisesta.

            3 artikla

               1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamiseksi on 1 299 883,68 euroa.

               2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.

               3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusohjeen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee rahoitussopimuksen UNODAn kanssa. Rahoitussopimuksessa määrätään, että UNODAn on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

               4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja kyseisen rahoitussopimuksen tekopäivästä.

            4 artikla
            Korkea edustaja tiedottaa säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta UNODAn laatimien selvitysten perusteella. Kyseiset selvitykset ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille. Komissio raportoi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamiseen liittyvistä rahoitusnäkökohdista.

            5 artikla

               1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 18 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään. Sen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos kyseistä rahoitussopimusta ei ole tehty viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta.

            Tehty Luxemburgissa 15 päivänä huhtikuuta 2019.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               P. DAEA

            (1)  Neuvoston yhteinen kanta 2005/329/YUTP, 25 päivältä huhtikuuta 2005, ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2005 tarkistuskonferenssista (EUVL L 106, 27.4.2005, s. 32).

            (2)  Neuvoston päätös 2010/212/YUTP, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan unionin kannasta ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa (EUVL L 90, 10.4.2010, s. 8).

            LIITE
            1.   PÄÄMÄÄRÄT
            Vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssi järjestetään ydinsulkujärjestelmän kannalta hyvin merkittävällä hetkellä. Euroopan unioni pitää NPT:tä maailmanlaajuisen ydinsulkujärjestelmän kulmakivenä, ydinaseriisunnan jatkamisen keskeisenä perustana NPT:n VI artiklan mukaisesti sekä tärkeänä tekijänä kehitettäessä edelleen ydinenergiasovelluksia rauhanomaisiin tarkoituksiin.
            NPT:n valmistelukomitean kokousten puheenjohtajat ovat vuodesta 2017 alkaen työskennelleet luodakseen tarkistuskierrokseen kuuluvien valmistelukomitean kokousten välille jatkuvuutta, muun muassa laatimalla temaattisia yhteisiä näkemyksiä ja järjestämällä alueellisia kuulemisia Aasian–Tyynenmeren, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan alueella. Kyseisten alueiden valtiot ovat olleet näihin kuulemisiin erittäin tyytyväisiä, sillä ne ovat antaneet pääkaupungeissa toimiville asiantuntijoille pääsyn valmistelukomitean puheenjohtajistoon ja mahdollisuuden vuoropuheluun valtioille, joilla ei ole varaa ylläpitää suuria edustustoja New Yorkissa, Genevessä tai Wienissä, sekä tarjonneet tärkeitä tilaisuuksia keskeisistä alueellisista prioriteeteista keskustelemiseen. Kyseiset kuulemiset ovat antaneet merkittävän lisän virallisissa NPT-puitteissa käytäviin keskusteluihin.
            Tämän hankkeen tavoitetta voidaan tukea vuosina 2017 ja 2018 pidettyjen valmistelukomitean kokousten puheenjohtajien tekemän työn pohjalta ja tehostamalla sitä maailmanlaajuisen kuulemisprosessin avulla, johon osallistuvat NPT:n osapuolina olevat valtiot, vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tuleva puheenjohtaja sekä valmistelukomitean kokousten puheenjohtajat. Tämä hanke edesauttaa konferenssia edeltäviä valmisteluja, sillä tuetaan johtajuutta, joka on tarpeen osapuolina olevien valtioiden kannoissa olevien vivahteiden ymmärtämiseksi ja niiden luottamuksen saavuttamiseksi; ja sillä helpotetaan osapuolina olevien valtioiden ja tulevan puheenjohtajan välistä vuoropuhelua siitä, miten vuonna 2020 saavutettavan onnistumisen tiellä olevat esteet voitetaan.
            Tärkeimmät tavoitteet

                        1.

                        Saada käsitys vuoden 2020 NPT-tarkistuskierrokseen liittyvistä huolenaiheista ja prioriteeteista valmistelukomitean vuosien 2017, 2018 ja 2019 kokouksissa käytyjen keskustelujen perusteella, myös huolenaiheista ja prioriteeteista alueellisesta näkökulmasta, ja edistää huolenaiheiden ja prioriteettien tehokasta muotoilua vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssissa.

                        2.

                        Lisätä tietoisuutta esteistä sekä mahdollisista lähentymisistä NPT:n tarjoamien monien hyötyjen pohjalta, myös ottamalla huomioon laajempi joukko näkemyksiä, joita saadaan sääntelyvirastojen ja tiedekuntien teknisiltä asiantuntijoilta ja parlamentaarikkojen kaltaisilta päätöksentekijöiltä.

                        3.

                        Lisätä valtioiden ja tulevan puheenjohtajan välistä luottamusta vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin onnistumiseen vaadittavien tiiviiden suhteiden kehittämiseksi.

                        4.

                        Kannustaa valtioita joustavuuteen ja kompromisseihin vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin edellä sekä hakemaan ideoita niin yhteisymmärryksen saavuttamiseksi kuin erimielisyyksien ratkaisemiseksi.

                        5.

                        Osallistua etenemissuunnitelman laatimiseen toivotun lopputuloksen saamiseksi vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssista, mukaan lukien mahdolliset toimet ja suositukset NPT:n täysimääräistä täytäntöönpanoa varten.

                  2.   TOIMIEN KUVAUS
            Vuoden 2020 NPT-tarkistuskierroksen tueksi toteutettava unionin hanke pitää sisällään seuraavaa:

                        a)

                        Osapuolina oleville valtioille järjestettävät temaattiset seminaarit, joissa käsitellään NPT:n kolmea pilaria: ydinaseriisuntaa, ydinsulkua ja ydinenergian rauhanomaista käyttöä.

                                    —

                                    Hallitusten edustajille, asiantuntijoille, tiedeyhteisölle, kansalaisyhteiskunnalle ja teollisuudelle suunnatut kolme temaattista seminaaria Genevessä (aseriisunta), New Yorkissa (asesulku) ja Wienissä (rauhanomainen käyttö).

                        b)

                        Vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin johtajien toteuttama alueellinen tiedotustoiminta

                                    —

                                    Enintään neljän alueellisen kokouksen koolle kutsuminen Aasian–Tyynenmeren, Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian sekä Lähi-idän alueella.

                        c)

                        Oheistapahtumat

                                    —

                                    Yleiskokouksen ensimmäisen komitean 74. kokouksen ja vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin aikana järjestettävät kaksi oheistapahtumaa.

                  Nämä tapahtumat esitetään yksityiskohtaisemmin jäljempänä.
            2.1   Temaattiset seminaarit
            2.1.1   Tavoite
            Kunkin temaattisen seminaarin tavoitteena on lisätä tietoisuutta NPT:n kolmeen pilariin liittyvistä haasteista, mutta myös niihin liittyvistä mahdollisuuksista. Erityisesti seminaareissa pyritään korostamaan NPT:stä jo saatuja lukuisia hyötyjä ja tarvetta säilyttää ne. Seminaareissa pyritään myös kehittämään käytännön toimia ja suosituksia yhteisymmärrykseen pääsemiseksi vuonna 2020.
            2.1.2   Hanke sisältää kolme seminaaria:
            Kuten todettiin, kussakin seminaarissa käsitellään yhtä NPT:n pilaria: ydinaseriisuntaa, ydinsulkua ja ydinenergian rauhanomaista käyttöä. Näiden kolmen pilarin välisten keskinäisten suhteiden tarkastelun ohella seminaareissa keskustellaan ainakin seuraavista aiheista: edellisillä tarkistuskierroksilla tehtyjen sitoumusten toteuttaminen; jakolinjojen poistaminen siltä osin, miten saadaan aikaan ydinaseeton maailma ja miten sitä pidetään yllä; ydinsulkujärjestelmän vahvistaminen; pääsy ydinteknologian rauhanomaisen käytön tarjoamiin hyötyihin, myös kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi; ja NPT-tarkistusprosessin vahvistaminen.
            2.1.3   Kokoonpano
            Tuleva puheenjohtaja tiedottaa osapuolina oleville valtioille kutakin pilaria koskevasta kehityksestä sekä kuvailee haasteita ja mahdollisuuksia. Alueellisia asiantuntijapaneeleja, asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön asiantuntijoita sekä YK:n aseidenriisunnan tutkimuslaitoksen (UNIDIR) asiantuntijoita kutsutaan koolle keskustelun herättämiseksi ja ideoiden muotoilemiseksi. Wienissä pidettävään ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevaan seminaariin osallistuu myös ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla toimivien kansallisten elinten ja järjestöjen edustajia.
            Seminaareissa järjestetään myös interaktiivisia kyselytilaisuuksia tulevan puheenjohtajan, osapuolina olevien valtioiden edustajien ja asiantuntijoiden kesken.
            2.1.4   Sijainti
            Kolme temaattista seminaaria järjestetään seuraavasti: Geneve (aseidenriisunta); New York (asesulku) ja Wien (ydinenergian rauhanomainen käyttö).
            2.1.5   Aikataulu
            Kolme temaattista seminaaria järjestetään valmistelukomitean kolmannen kokouksen (29. huhtikuuta – 10. toukokuuta 2019) jälkeen vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tulevan puheenjohtajan johdolla ja koordinoimana. Näiden kokousten päivämäärät vahvistetaan valmistelukomitean kolmannen kokouksen jälkeen toukokuun 2019 ja maaliskuun 2020 väliselle ajalle.
            2.1.6   Täytäntöönpanoviraston tehtävät:
            Sisällön valmistelu:
            UNODA kehittää yhteistyössä tulevan puheenjohtajan kanssa seminaarien sisältöä ja esityslistoja ja valitsee puhujat/asiantuntijat.
            Logistiikka ja konferenssipalvelut:
            UNODA vastaa temaattisten seminaarien logistisista järjestelyistä (tilojen varaaminen, ruokailun järjestäminen, audiovisuaaliset laitteet, osallistujien ja asiantuntijoiden matkustusjärjestelyt jne.).
            2.2   Alueelliset kokoukset
            2.2.1   Tavoite
            Kunkin alueellisen kokouksen tavoitteena on lisätä ymmärrystä nykytilanteesta, keskustella yhteistyön vaihtoehdoista, löytää ratkaisuja ja luoda suhteita, jotta helpotetaan vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin onnistunutta päätökseen saattamista.
            2.2.2   Aiheet
            Aasian–Tyynenmeren, Afrikan sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueella järjestettävissä alueellisissa kokouksissa käsitellään kaikkia kolmea NPT:n pilaria. Niissä käsitellään NPT:hen ja sen osapuolina oleviin valtioihin vaikuttavia tärkeimpiä kysymyksiä NPT-valmistelukomitean vuosien 2017, 2018 ja 2019 kokouksissa käytyjen keskustelujen pohjalta ja tarkastellaan kyseisiä kysymyksiä kulloistenkin alueellisten prioriteettien ja huolenaiheiden näkökulmasta. Kyseisiin kysymyksiin kuuluvat ainakin seuraavat: edellisten tarkistuskierrosten aikana tehtyjen sitoumusten toteuttaminen; jakolinjojen poistaminen siltä osin, miten saadaan aikaan ydinaseeton maailma ja miten sitä pidetään yllä; ydinsulkujärjestelmän vahvistaminen; pääsy ydinteknologian rauhanomaisen käytön tarjoamiin hyötyihin, myös kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi; ja NPT-tarkistusprosessin vahvistaminen.
            Lähi-idän alueellisessa kokouksessa käsitellään erityisesti Lähi-idän ydinaseista ja kaikista muista joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan vyöhykkeen perustamisesta vuonna 1995 annetun NPT-päätöslauselman täytäntöönpanoa. Haasteet, joita tämä kysymys asettaa vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin onnistumiselle, edellyttävät erillisen kokouksen järjestämistä tällä alueella.
            2.2.3   Kokoonpano
            Alueelliset kokoukset järjestetään interaktiivisten kuulemisten muodossa. Tulevalle puheenjohtajalle annetaan kussakin alueellisessa kokouksessa tilaisuus esitellä tarkistuskierroksen sen hetkistä tilannetta. Kokouksen puheenjohtaja esittää sen jälkeen valtioille kysymyksiä interaktiivisessa kysymyksiä ja vastauksia -tilaisuudessa.
            Kokouksissa hyödynnetään myös alueellisia asiantuntijapaneeleja, muun muassa asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön asiantuntijoita sekä YK:n aseidenriisunnan tutkimuslaitoksen (UNIDIR) asiantuntijoita keskustelun ja ideoiden synnyttämiseksi.
            2.2.4   Sijainti
            Alueellisten kokousten tarkoituksena on tukea vuorovaikutusta tiettyjen alueiden hallitusten kanssa vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin valmistelemiseksi. Seuraavia neljää alueellista kokousta on ehdotettu:

                        Alueiden / osa-alueiden maat:

                        Ehdotettu kokouspaikka:

                        Afrikka

                        Addis Abeba

                        Latinalainen Amerikka/Karibia

                        Buenos Aires

                        Aasia–Tyynimeri

                        Jakarta

                        Lähi-itä

                        Amman

                  2.2.5   Aikataulu
            Nämä neljä alueellista kokousta järjestetään 12 kuukauden kuluessa maaliskuun 2019 ja maaliskuun 2020 välillä. Alueellisten kokousten täsmällisestä ajankohdasta ja jaksottamisesta (eli alueiden järjestyksestä) päättää täytäntöönpanovirasto yhteistyössä vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tulevan puheenjohtajan ja unionin kanssa ottaen huomioon YK:n aseidenriisunta-asioiden aikataulun. Kukin alueellinen kokous kestää enintään kaksi päivää. Vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tuleva puheenjohtaja toimii neljän alueellisen kokouksen puheenjohtajana.
            2.2.6   Täytäntöönpanoviraston tehtävät
            Sisällön valmistelu:
            UNODA kehittää valmistelukomitean kolmen kokouksen puheenjohtajia kuullen ja vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tulevan puheenjohtajan johdolla alueellisten kokousten sisältöä ja esityslistoja ja valitsee puhujat/asiantuntijat.
            Logistiikka ja kokoustuki:
            UNODA vastaa yhdessä alueellisten isäntävaltioiden kanssa alueellisten kokousten logistisista järjestelyistä (tilojen varaaminen, ruokailun järjestäminen, audiovisuaaliset laitteet, osallistujien ja asiantuntijoiden matkustusjärjestelyt jne.).
            2.3   Oheistapahtumat
            Yleiskokouksen ensimmäisen komitean 74. kokouksen (lokakuu 2019) ja vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin aikana järjestetään yhteensä kaksi oheistapahtumaa. Lokakuussa 2019 järjestettävä oheistapahtuma tarjoaa valmistelukomitean kolmen kokouksen puheenjohtajille ja NPT-tarkistuskonferenssin tulevalle puheenjohtajalle tilaisuuden keskustella vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin valmisteluista. Vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin aikana järjestettävä oheistapahtuma tarjoaa tilaisuuden jakaa tietoa temaattisten seminaarien ja alueellisten kokousten tuloksista ja siitä, miten ne ovat edistäneet konferenssin valmisteluja.
            2.3.1   Täytäntöönpanoviraston tehtävät
            Sisällön valmistelu:
            UNODA laatii, valmistelukomitean kolmen kokouksen puheenjohtajia ja vuoden 2020 NPT-tarkistuskonferenssin tulevaa puheenjohtajaa kuullen, oheistapahtumia koskevan yhteenvetoasiakirjan ja esityslistan sekä valitsee puhujat/asiantuntijat.
            Logistiikka ja kokoustuki:
            UNODA vastaa oheistapahtumien logistisista järjestelyistä (tilojen varaaminen, ruokailun järjestäminen, audiovisuaaliset laitteet, asiantuntijoiden matkustusjärjestelyt jne.).
            3.   RAPORTOINTI JA ARVIOINTI
            UNODA toimittaa korkealle edustajalle ja komissiolle lopullisen rahoitus- ja toimintakertomuksen, joka sisältää muun muassa saadut kokemukset, sekä kunkin kokouksen jälkeen lyhyet raportit niiden tärkeimmistä tuloksista.
            4.   KESTO
            Hankkeen toteuttamisen kesto on 18 kuukautta.
            5.   EU:N NÄKYVYYS
            UNODA toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet julkistaakseen sen, että hanke on unionin rahoittama. Unionin myöntämää tukea korostetaan tulevan puheenjohtajan julkisissa ja suljetuissa esityksissä ja tilanneselvityksissä. Unionin tuki tuodaan esille myös kutsuissa ja muissa asiakirjoissa, joita jaetaan eri tapahtumien osallistujille. UNODA varmistaa, että unioni on edustettuna kaikissa tämän päätöksen mukaisesti tuetuissa tapahtumissa.
            6.   TÄYTÄNTÖÖNPANOVIRASTO
            Tämän hankkeen toteuttaminen annetaan Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimiston (UNODA) tehtäväksi. Tämä hanke toteutetaan Euroopan komission ja UNODAn välillä tehtävän rahoitussopimuksen mukaisesti.


title: Neuvoston päätös (EU) 2019/642, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2019, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta annetun päätöksen (EU) 2019/274 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  25.4.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  LI 110/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/642,
         annettu 13 päivänä huhtikuuta 2019,
         Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta annetun päätöksen (EU) 2019/274 muuttamisesta
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 artiklan,
         ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ’Euratom’, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU’, 50 artiklan nojalla; kyseistä artiklaa sovelletaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan nojalla myös Euratomiin.

                     (2)

                     Euroopan unioni on SEU 50 artiklan mukaisesti neuvotellut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimuksen eroamiseen sovellettavista järjestelyistä, jäljempänä ’erosopimus’, ottaen huomioon puitteet, jotka sääntelevät kyseisen valtion myöhempiä suhteita unioniin.

                     (3)

                     Neuvosto hyväksyi 11 päivänä tammikuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/274 (1) erosopimuksen (2) allekirjoittamisesta.

                     (4)

                     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2019 erosopimukseen liittyvän välineen ja poliittista julistusta täydentävän yhteisen lausuman, joista pääministeri May ja Euroopan komission puheenjohtaja Juncker sopivat Strasbourgissa 11 päivänä maaliskuuta 2019.

                     (5)

                     Päätöksellä (EU) 2019/476 (3) Eurooppa-neuvosto päätti yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa pidentää SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaista määräaikaa 22 päivään toukokuuta 2019 asti edellyttäen, että Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone hyväksyisi erosopimuksen viimeistään 29 päivänä maaliskuuta 2019 tai, jos näin ei tapahtuisi, 12 päivään huhtikuuta 2019 asti. Alahuone ei hyväksynyt erosopimusta 29 päivään maaliskuuta 2019 mennessä.

                     (6)

                     Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 5 päivänä huhtikuuta 2019 Eurooppa-neuvostoa uudelleen pidentämään SEU 50 artiklan 3 kohdassa määrättyä määräaikaa. Eurooppa-neuvosto päätti 11 päivänä huhtikuuta 2019 päätöksellä (EU) 2019/584 (4) yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa edelleen pidentää määräaikaa 31 päivään lokakuuta 2019 asti. Eurooppa-neuvosto muistutti, että erosopimus voi SEU 50 artiklan 3 kohdan nojalla tulla voimaan aiemminkin, jos osapuolet saavat ratifiointimenettelynsä päätökseen ennen 31 päivää lokakuuta 2019. Näin ollen eron olisi toteuduttava sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa ratifiointimenettelyjen saamista päätökseen, tai 1 päivänä marraskuuta 2019, siitä riippuen, kumpi näistä on aikaisempi. Päätöksen soveltaminen lakkaa 31 päivänä toukokuuta 2019, kuten sen 2 artiklan toisessa kohdassa todetaan, jos Yhdistynyt kuningaskunta ei ole sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti pitänyt Euroopan parlamentin vaaleja eikä ole ratifioinut erosopimusta viimeistään 22 päivänä toukokuuta 2019.

                     (7)

                     Tämän seurauksena erosopimuksen voimaantulopäivää oli mukautettava niin, että se vastaa SEU 50 artiklan 3 kohdassa määrättyä määräaikaa, jota Eurooppa-neuvosto on pidentänyt yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

                     (8)

                     Erosopimusta mukautettiin 11 päivänä huhtikuuta 2019 yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kolmessa kohdassa seuraavasti:

                                 —

                                 korvattiin viimeisessä johdanto-osan kappaleessa ilmaisu ”29 päivän maaliskuuta 2019 jälkeen” ilmaisulla ”tämän sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen”;

                                 —

                                 korvattiin 185 kohdassa ensimmäinen kohta seuraavasti:

                                    ”Tämä sopimus tulee voimaan seuraavista päivistä aikaisempana:

                                                a)

                                                päivä, joka seuraa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa määrätyn, Eurooppa-neuvoston yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa pidentämän määräajan päättymistä, edellyttäen, että tämän sopimuksen tallettaja on ennen kyseistä päivämäärää saanut unionilta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta kirjalliset ilmoitukset tarvittavien sisäisten menettelyjen saattamisesta päätökseen;

                                                b)

                                                sen kuukauden ensimmäinen päivä, joka seuraa viimeisen a alakohdassa tarkoitetun kirjallisen ilmoituksen saapumista tämän sopimuksen tallettajalle.

                                          Jos tämän sopimuksen tallettaja ei ole ennen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa määrätyn, Eurooppa-neuvoston yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa pidentämän määräajan päättymistä saanut a alakohdassa tarkoitettuja kirjallisia ilmoituksia, tämä sopimus ei tule voimaan.”;

                                 —

                                 korvattiin Gibraltaria koskevan pöytäkirjan 2 artiklassa ilmaisu ”30 päivää maaliskuuta 2019” ilmaisulla ”erosopimuksen voimaantulopäivää”.

                     (9)

                     Sen vuoksi päätös (EU) 2019/274 olisi muutettava tämän mukaisesti.

                     (10)

                     Kuten SEU 50 artiklan 4 kohdassa määrätään, Yhdistynyt kuningaskunta ei ole osallistunut neuvoston tätä päätöstä koskeviin keskusteluihin eikä sen hyväksymiseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

            1 artikla
            Korvataan päätöksen (EU) 2019/274 1 artikla seuraavasti:

                  ”1 artikla
                  Annetaan lupa allekirjoittaa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskeva sopimus, sellaisena kuin se on mukautettuna, unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.
                  Sopimuksen teksti, sellaisena kuin se on mukautettuna, on liitetty tähän päätökseen (*1).

            2 artikla
            Korvataan päätökseen (EU) 2019/274 liitetty sopimusteksti tähän päätökseen (5) liitetyllä mukautetulla sopimustekstillä.

            3 artikla
            Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

            Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2019.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               G. CIAMBA

            (1)  Neuvoston päätös (EU) 2019/274, annettu 11 päivänä tammikuuta 2019, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta (EUVL L 47 I, 19.2.2019, s. 1).

            (2)  Päätökseen (EU) 2019/274 liitetty erosopimuksen teksti on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 66 I, 19.2.2019, s. 1.

            (3)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

            (4)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/584, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä, (EUVL L 101, 11.4.2019, s. 1).

            (5)  EUVL C 144 I, 25.4.2019, s. 1.