title: 2006/655/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2006 , vuoden 1991 Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta vuoristoalueiden maatalouden alalla tehdyn pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta

text:
               30.9.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 271/61

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä kesäkuuta 2006,
   vuoden 1991 Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta vuoristoalueiden maatalouden alalla tehdyn pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta
   (2006/655/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Alppialueella on runsaat luonnonvarat, erityisesti vesivarat, maatalouden harjoittamismahdollisuudet, sillä on huomattava historiallinen ja kulttuurinen merkitys, ja se on arvokas elinympäristö ja taloudellisen toiminnan ja vapaa-ajan ympäristö sekä paikalliselle että muiden alueiden väestölle. Viljelijät joutuvat kuitenkin alppialueen pinnanmuotojen ja ilmaston vuoksi toimimaan epäsuotuisissa elin- ja tuotanto-olosuhteissa.

               (2)

               Alppien suojelua koskeva yleissopimus, jäljempänä ’Alppeja koskeva yleissopimus’, on allekirjoitettu yhteisön puolesta 7 päivänä marraskuuta 1991 ja hyväksytty 26 päivänä helmikuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä 96/191/EY (2), ja se on tullut voimaan 4 päivänä huhtikuuta 1998. Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 2 ja 3 kappaleen mukaisesti konkreettisista toimenpiteistä sen tavoitteiden saavuttamiseksi määrätään sen pöytäkirjoissa, muun muassa vuoristoalueiden maataloutta koskevassa pöytäkirjassa.

               (3)

               Euroopan yhteisöjen komissio on osallistunut vuoristoalueiden maataloutta koskevasta pöytäkirjasta käytyihin neuvotteluihin, ja pöytäkirja on saanut paljon vaikutteita yhteisön politiikoista ja lainsäädännöstä. Euroopan yhteisö allekirjoitti vuoden 1991 Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta vuoristoalueiden maatalouden alalla tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja’, Chambéryssä 20 päivänä joulukuuta 1994.

               (4)

               Vuoristoalueiden maatalouspöytäkirjan tarkoituksena on sen 1 artiklassa esitetyllä tavalla kestävän kehityksen yleistavoitteen mukaisesti säilyttää ja edistää paikallisiin oloihin sopivaa ja ympäristöystävällistä vuoristoalueiden maataloutta, jotta voidaan varmistaa sillä oleva olennaisen tärkeä vaikutus asutuksen ylläpitämiseen ja kestävien taloudellisten toimintojen säilyttämiseen, muun ohessa tyypillisten korkealaatuisten tuotteiden tuotannolla, luonnollisen elinympäristön säilyttämisellä, luonnon aiheuttamien vaarojen ehkäisemisellä sekä perinteisen maaseudun kauneuden ja arvon säilyttämisellä. Sopimuspuolten olisi pyrittävä optimoimaan vuoristoalueiden maatalouden moninaisuus.

               (5)

               Vuoristoalueiden maatalouspöytäkirjassa määrätyt tavoitteet ja toimenpiteet, kuten vuoristoalueiden maatalouden edistäminen ja elinolojen parantaminen, maankäyttö, ympäristöystävällinen maa- ja metsätalous, myynninedistäminen ja markkinointi tai metsäalan toimenpiteet, ovat yhteisön maatalouslainsäädännön ja -politiikan sekä erityisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (3) mukaiset.

               (6)

               Vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja muodostaa kehyksen, jonka puitteissa voidaan toteuttaa rajat ylittävää strategiaa, joka sisältää yhteiset tavoitteet ja toimet Alppialueen erityisongelmien ratkaisemiseksi.

               (7)

               Alppeja koskeva yleissopimus ja vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja koskettavat 13:a miljoonaa asukasta ja lähes 6 000:ta yhteisöä 19 miljoonan hehtaarin suuruisella alueella. Alpeilla on suuri merkitys myös muiden alueiden asukkaille.

               (8)

               Alppeja koskeva yleissopimus ja sen soveltamista koskevat pöytäkirjat, joihin myös vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja kuuluu, ovat ensimmäisiä vuoristoalueita koskevia kansainvälisiä sopimuksia, jotka toimivat malleina muille alueille.

               (9)

               Vuoristoalueiden maatalouspöytäkirjan ratifioiminen varmistaa Euroopan yhteisön sitoutumisen, on vahva poliittinen signaali ja edistää tämän Euroopalle arvokkaan alueen ekologista kehitystä.

               (10)

               Vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja olisi siten hyväksyttävä yhteisön puolesta,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta vuoden 1991 Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta vuoristoalueiden maatalouden alalla tehty pöytäkirja, ’vuoristoalueiden maatalouspöytäkirja’.
   Pöytäkirjan ja siihen liittyvien julistusten teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet tallettaa hyväksymisasiakirja Euroopan yhteisön puolesta pöytäkirjan 24 artiklan mukaisesti sekä tallettaa liitteenä oleva julistus.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. PRÖLL

      (1)  Lausunto annettu 13. päivänä kesäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EYVL L 61, 12.3.1996, s. 31.

      (3)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.
   EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA ANNETUT JULISTUKSET
   EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS VUORISTOALUEIDEN MAATALOUTTA KOSKEVAN PÖYTÄKIRJAN 8 JA 9 ARTIKLASTA
   Euroopan yhteisö tunnustaa rinnakkaiselon periaatteen, jonka mukaan viljelijällä on mahdollisuus valita tavanomaisten, luonnonmukaisten ja muuntogeenisten viljelykasvien tuotantotapojen välillä noudattaen muuntogeenisten organismien merkintöjä ja/tai puhtautta koskevia lainsäädännöllisiä vaatimuksia. Vuoristoalueiden maataloutta koskevan pöytäkirjan asianomaisia artikloja olisi tulkittava tässä valossa.
   EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS VUORISTOALUEIDEN MAATALOUTTA KOSKEVAN PÖYTÄKIRJAN 7, 9, 10, 11, 13, 14 JA 16 ARTIKLASTA
   Euroopan yhteisö katsoo, että yrityksille myönnettävien julkisten tukitoimenpiteiden on oltava EY:n perustamissopimuksen 36 ja 87–89 artiklan mukaisesti vahvistettujen kilpailusääntöjen mukaisia, eivätkä ne saa vääristää tai uhata vääristää kilpailua eivätkä vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.
    ---documentbreak---

               30.9.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 271/63

         KÄÄNNÖS
   PÖYTÄKIRJA
   vuonna 1991 tehdyn Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta vuoristoalueiden maatalouden alalla
   Pöytäkirja vuoristoalueiden maataloudesta

      Johdanto-osa

   ITALIAN TASAVALTA,
   ITÄVALLAN TASAVALTA,
   LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA,
   MONACON RUHTINASKUNTA
   RANSKAN TASAVALTA,
   SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
   SLOVENIAN TASAVALTA,
   SVEITSIN VALALIITTO
   ja
   EUROOPAN YHTEISÖ,
   jotka
   NOUDATTAVAT 7 päivänä marraskuuta 1991 tehdystä Alppien suojelua koskevasta yleissopimuksesta (Alppeja koskeva yleissopimus) johtuvaa tehtäväänsä varmistaa alppialueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevat yleiset toimintalinjat,
   NOUDATTAVAT Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdasta johtuvia velvollisuuksiaan,
   OVAT TIETOISIA, että niiden tehtävänä on yleisen edun mukaisesti turvata perinteisen kulttuurimaiseman hoito sekä paikallisiin oloihin sopivan ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavan maatalouden harjoittaminen sekä edistää niitä ottaen huomioon epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet,
   OVAT TIETOISIA, että runsaiden luonnonvarojensa, vesivarojensa, maatalouden harjoittamismahdollisuuksiensa, historiallisen ja kulttuurisen merkityksensä ja aluetta halkovien liikennereittien ansiosta sekä arvokkaana eurooppalaisena elinympäristönä ja taloudellisen toiminnan ja vapaa-ajan ympäristönä alppialueella tulee jatkossakin olemaan olennainen merkitys ennen kaikkea paikalliselle mutta myös muiden alueiden väestölle,
   OVAT VAKUUTTUNEITA, että paikallisen väestön on voitava määrittää oma sosiaalinen, kulttuurinen ja taloudellinen kehityssuunnitelmansa ja osallistua sen toteuttamiseen nykyisissä institutionaalisissa puitteissa,
   OVAT VAKUUTTUNEITA, että taloudelliset edut on sovitettava yhteen ympäristövaatimusten kanssa ottaen huomioon kunkin alueen erityispiirteet ja maatalouden keskeinen asema,
   OTTAVAT HUOMIOON merkityksen, joka maataloudella on aina ollut alppialueella, ja sen olennaisen tärkeän vaikutuksen, joka tällä talouden sektorilla on nyt ja jatkossakin erityisesti vuoristoalueilla; maatalous on näillä alueilla keskeinen voimavara, joka ylläpitää riittävää väestötiheyttä, tarjoaa elintarvikkeita väestölle, tuottaa tyypillisiä korkealaatuisia tuotteita, säilyttää ja ylläpitää kulttuurimaisemaa etenkin matkailukäyttöä varten ja suojelee maaperää eroosiolta, lumivyöryiltä ja tulvilta,
   OVAT TIETOISIA, että maataloudessa käytetyillä menetelmillä ja niiden tehokkuudella on määräävä vaikutus luontoon ja maisemaan ja että laajamittaisessa viljelykäytössä olevan maaseutuympäristön on toimittava myös Alppien kasviston ja eläimistön elinympäristönä,
   TUNNUSTAVAT, että vuoristoalueiden pinnanmuotojen ja ilmaston vuoksi viljelijät joutuvat toimimaan epäsuotuisissa elin- ja tuotanto-olosuhteissa,
   OVAT VAKUUTTUNEITA, että tietyt ongelmat voidaan ratkaista vain rajat ylittävällä tasolla ja ne edellyttävät yhteisiä toimenpiteitä alppialueen valtioilta sekä että on erityisesti syytä toteuttaa kansallisella ja Euroopan tasolla taloudellisia ja sosiaalisia mukauttamis- ja liitännäistoimenpiteitä, jotta vuoristoalueiden viljelijöiden ja heidän tilojensa tulevaisuutta ei vaarannettaisi soveltamalla pelkästään taloudellisia parametreja,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   LUKU
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Tavoitteet
   1.   Tässä pöytäkirjassa vahvistetaan kansainvälisen tason toimenpiteet paikallisiin oloihin sopivan ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavan vuoristoalueiden maatalouden säilyttämiseksi ja edistämiseksi; pöytäkirjan tarkoituksena on tunnustaa ja turvata jatkossakin vuoristoalueiden maataloudella oleva olennaisen tärkeä vaikutus asutuksen ylläpitämiseen ja kestävien taloudellisten toimintojen säilyttämiseen, erityisesti tuottamalla tyypillisiä korkealaatuisia tuotteita, sekä sen vaikutus luonnollisen elinympäristön säilyttämiseen, luonnon aiheuttamien vaarojen ehkäisemiseen sekä luonnon- ja kulttuurimaiseman kauneuden ja virkistysarvon ja alppialueen elämäntavan säilyttämiseen.
   2.   Sopimuspuolet pyrkivät tätä pöytäkirjaa täytäntöön pannessaan optimoimaan kaikki vuoristoalueiden maatalouden toiminnot.
   2 artikla
   Tavoitteiden huomioon ottaminen muiden alojen politiikassa
   Sopimuspuolet sitoutuvat ottamaan huomioon tämän pöytäkirjan tavoitteet myös muiden alojen politiikassa.
   3 artikla
   Perusvelvoitteet yleisissä taloudellisissa puitteissa
   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että maatalouspolitiikka on yleisen talouspolitiikan puitteissa mukautettava kaikilla tasoillaan kestävän ja tasapainoisen kehityksen vaatimuksiin, jotta annetuissa finanssipoliittisissa olosuhteissa voidaan:

               a)

               edistää erityisesti vuoristoalueilla ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavaa maataloutta ja sen yleisen edun mukaisia toimintoja tämän pöytäkirjan 7 artiklan mukaisesti;

               b)

               toteuttaa merkityksellisiä toimia vuoristoalueiden autioitumisen ehkäisemiseksi takaamalla siellä riittävät elinolosuhteet sosiaali- ja rakennepoliittisilla toimenpiteillä, jotka liittyvät maatalous- ja ympäristöpolitiikan toimenpiteiden kokonaisuuteen.

         4 artikla
   Viljelijöiden asema
   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että erityisesti vuoristoalueilla maatalous on vuosisatojen saatossa muovannut maisemaa ja antanut sille sen historiallisen luonteen ja kulttuurisen arvon. Siksi on syytä tunnustaa se keskeinen asema, joka viljelijöillä on luonnon- ja kulttuurimaiseman säilyttämisessä nyt ja tulevaisuudessa toteuttamiensa monipuolisten tehtävien kautta; tästä syystä viljelijöiden on voitava osallistua vuoristoalueita koskevaan päätöksentekoon ja toimenpiteisiin.
   5 artikla
   Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen
   1.   Jokainen sopimuspuoli määrittelee nykyisissä institutionaalisissa puitteissaan parhaan yhteensovittamis- ja yhteistyötason instituutioiden sekä niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, joita asia suoraan koskee, jotta voidaan edistää yhteisvastuullisuutta erityisesti synergian hyödyntämiseksi ja kehittämiseksi vuoristoalueiden maataloutta koskevan politiikan soveltamisessa ja siitä johtuvien toimenpiteiden toteuttamisessa.
   2.   Alue- ja paikallisviranomaiset, joita asia suoraan koskee, osallistuvat tämän politiikan ja näiden toimenpiteiden eri valmistelu- ja toteutusvaiheisiin toimivaltansa mukaisesti nykyisissä institutionaalisissa puitteissa.
   6 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   Sopimuspuolet sopivat:

               a)

               tekevänsä yhteisiä arviointeja maatalouspolitiikan kehittämisestä ja varmistavansa vastavuoroisen kuulemisen ennen kaikkien maatalouspolitiikkaan liittyvien merkittävien päätösten tekemistä tämän pöytäkirjan täytäntöön panemiseksi;

               b)

               varmistavansa tässä pöytäkirjassa vahvistettujen tavoitteiden ja toimenpiteiden toteuttamisen rajat ylittävällä yhteistyöllä, johon osallistuvat kaikki toimivaltaiset viranomaiset ja erityisesti aluehallinnot ja paikallisviranomaiset;

               c)

               edistävänsä tietämyksen ja asiantuntemuksen vaihtoa ja yhteisiä aloitteita tutkimus- ja koulutuslaitosten, maatalous- ja ympäristöjärjestöjen sekä tiedotusvälineiden välisen kansainvälisen yhteistyön kautta.

         II   LUKU
   ERITYISTOIMENPITEET
   7 artikla
   Vuoristoalueiden maatalouden edistäminen
   1.   Sopimuspuolet pyrkivät eriyttämään maatalouspolitiikan toimenpiteet niiden kaikilla tasoilla erilaisten paikallisten olosuhteiden mukaan ja edistämään vuoristoalueiden maataloutta ottaen huomioon paikalliset luonnonhaitat. Tukea on annettava erityisesti tiloille, jotka takaavat maataloustoiminnan vähimmäistason ylläpitämisen erittäin syrjäisillä seuduilla.
   2.   Vuoristoalueiden maatalouden vaikutus luonnon- ja kulttuurimaisemien säilyttämiseen ja hoitoon sekä luonnon aiheuttamien vaarojen ehkäisemiseen yleisen edun mukaisesti on korvattava asianmukaisesti sellaisten määrättyihin hankkeisiin ja palveluihin liittyvien sopimusten puitteissa, joissa mennään yleisiä velvoitteita pidemmälle.
   8 artikla
   Yhdyskuntasuunnittelu ja kulttuurimaisema
   1.   Sopimuspuolet sitoutuvat ottamaan huomioon vuoristoalueiden erityisolosuhteet luonnon- ja kulttuurimaisemaa kunnioittaen yhdyskuntasuunnittelussa, maankäytössä, maankäytön uudelleenjärjestelyissä ja maaperän parannuksessa.
   2.   Jotta vuoristoalueiden maatalous voi täyttää moninaiset tehtävänsä, sen käytössä on ensinnäkin oltava riittävästi maata paikallisiin oloihin sopivan ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavan maataloustoiminnan harjoittamiseen.
   3.   Tässä yhteydessä on tarpeellista varmistaa kulttuurimaiseman perinteisten elementtien (metsät, metsäkaistaleet, pensasaidat, pensaikot, kosteat, kuivat ja karut niityt sekä vuoristoniityt) säilyttäminen tai palauttaminen sekä käyttö.
   4.   Erityisiä toimenpiteitä on toteutettava maaseudun perinteisten rakennusten ja arkkitehtonisten rakenteiden säilyttämiseksi sekä kullekin seudulle ominaisten rakennusmenetelmien ja materiaalien käytön ylläpitämiseksi.
   9 artikla
   Ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavat viljelymenetelmät. Tyypilliset tuotteet
   Sopimuspuolet sitoutuvat hyväksymään kaikki yhteisten vaatimusten soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoristoalueilla voidaan edistää laajaperäisten, ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavien ja alueelle luonteenomaisten viljelymenetelmien käyttöä ja levittämistä sekä suojella ja edistää tyypillisiä maataloustuotteita, joille ovat ominaisia maatieteellisesti rajatut, ainutlaatuiset ja ympäristöä vähän kuormittavat tuotantotavat.
   10 artikla
   Paikallisiin olosuhteisiin mukautettu karjankasvatus ja geeniperimän moninaisuus
   1.   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että paikallisiin olosuhteisiin ja käytössä olevaan pinta-alaan mukautettu karjankasvatus on vuoristoalueiden maatalouden olennainen osa sekä tulonlähteenä että maaseudun identiteetin ja kulttuurin määräävänä tekijänä. Tästä syystä on pidettävä yllä karjataloutta, perinteisten kotieläinten kasvatus mukaan luettuna, sekä vuoristoalueille ominaista rotujen kirjoa ja tyypillisiä tuotteita; tällainen karjankasvatus on mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja käytettävissä olevaan pinta-alaan ja sen on kuormitettava ympäristöä mahdollisimman vähän.
   2.   Tätä varten on säilytettävä tarvittavat maatalousrakenteet sekä laidun- ja metsäalueet, jotta paikallisiin olosuhteisiin mukautettu tasapaino laidunten ja karjan välillä voidaan säilyttää osana mukautettua laajaperäistä laiduntaloutta.
   3.   Lisäksi on hyväksyttävä tarvittavat toimenpiteet karjaeläinten ja viljelykasvien geeniperimän monimuotoisuuden säilyttämiseksi; näitä toimenpiteitä on toteutettava erityisesti maataloustutkimuksen ja -neuvonnan aloilla.
   11 artikla
   Kaupan edistäminen
   1.   Sopimuspuolet pyrkivät luomaan suotuisat olosuhteet vuoristoalueiden maataloustuotteiden kaupan pitämiselle niiden myynnin lisäämiseksi paikan päällä ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
   2.   Myynnin edistäminen tapahtuu muun muassa sellaisten alkuperämerkintöjen ja laatutakuiden avulla, jotka mahdollistavat sekä tuottajien että kuluttajien etujen puolustamisen.
   12 artikla
   Tuotannon rajoittaminen
   Jos maataloustuotantoa rajoitetaan, sopimuspuolet pyrkivät ottamaan huomioon vuoristoalueiden erityisvaatimukset, jotka koskevat tuotannon mukauttamista paikallisiin olosuhteisiin ja mahdollisimman vähäisen kuormituksen aiheuttamista ympäristölle.
   13 artikla
   Maa- ja metsätalouden toisiaan täydentävä luonne
   Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että maa- ja metsätalouden keskinäinen täydentävyys ja osittainen keskinäinen riippuvuus vuoristoalueilla edellyttää niiden yhdennettyä suunnittelua. Tästä syystä ne edistävät:

               a)

               ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavaa metsätaloutta sekä tilojen täydentävänä tulonlähteenä että maataloustyöntekijöiden sivutoimena;

               b)

               sellaista metsien suojaavien, tuotannollisten ja virkistyskäyttöön liittyvien tehtävien sekä ekologisten ja biogeneettisten toimintojen huomioon ottamista suhteessa maatalousmaahan, jossa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet ja joka on sopusoinnussa maiseman kanssa;

               c)

               laiduntalouden ja riistakannan sääntelyä siten, että ehkäistään kestämättömät vahingot metsille ja viljelylle.

         14 artikla
   Täydentävät tulonlähteet
   Sopimuspuolet tunnustavat perhetilojen perinteisesti tärkeän merkityksen vuoristoalueiden maataloudessa, ja tukeakseen tällaisia tiloja taloudellisena toimintana – joko pääasiallisena, täydentävänä tai sivutoimena – ne edistävät täydentävien tulonlähteiden luomista ja kehittämistä vuoristoalueilla, erityisesti paikallisväestön aloitteesta ja sen hyödyksi ja etenkin maatalouteen sidoksissa olevilla aloilla kuten metsätaloudessa, matkailussa ja käsiteollisuudessa sopusoinnussa luonnon- ja kulttuurimaiseman säilyttämisen kanssa.
   15 artikla
   Elin- ja työolojen parantaminen
   Sopimuspuolet edistävät sellaisten palvelujen vahvistamista ja laadun parantamista, jotka ovat välttämättömiä vuoristoalueiden maa- ja metsätaloustyöntekijöiden epäsuotuisien olosuhteiden parantamiseksi, jotta heidän elin- ja työolojensa parantaminen voidaan sitoa muilla aloilla ja alppialueen muissa osissa tapahtuvaan taloudellisen ja sosiaaliseen kehitykseen. Tässä yhteydessä tehtävät päätökset eivät saa perustua pelkästään taloudellisiin näkökohtiin. Tämä koskee pääasiassa yhteyksiä, asuin- ja maatalousrakennusten rakentamista ja uudistamista sekä teknisten laitteiden ja välineiden ostoa ja huoltoa.
   16 artikla
   Täydentävät toimenpiteet
   Sopimuspuolet voivat toteuttaa tässä pöytäkirjassa tarkoitettuja toimenpiteitä täydentäviä toimenpiteitä vuoristoalueiden maatalouden alalla.
   III   LUKU
   TUTKIMUS, KOULUTUS JA TIEDOTUS
   17 artikla
   Tutkimus ja seuranta
   1.   Sopimuspuolet edistävät ja yhdenmukaistavat tiiviissä yhteistyössä kaikkea sellaista tutkimusta ja järjestelmällistä seurantaa, joka vaikuttaa hyödylliseltä tämän pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi.
   2.   Sopimuspuolet edistävät erityisesti vuoristoalueiden maatalouteen keskittyvää maataloustutkimusta, jota on kehitettävä siten, että se vastaa mahdollisimman hyvin konkreettisia paikallisia olosuhteista. Tämä tutkimus on liitettävä maatalouspolitiikan toimenpiteiden määrittely- ja varmentamisprosessiin, ja siitä saatuja tuloksia on sovellettava maatalouteen liittyvään koulutukseen ja teknisiin tukitoimiin.
   3.   Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että tutkimustoiminnasta ja järjestelmällisestä seurannasta kansallisella tasolla saadut tulokset yhdistetään yhteiseen jatkuvan seurannan ja tiedotuksen järjestelmään ja että ne annetaan yleiseen käyttöön nykyisissä institutionaalisissa puitteissa.
   4.   Sopimuspuolet laativat vertailun vuoristoalueiden maatalouden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta eri vuoristoalueilla ottaen huomioon tässä pöytäkirjassa vahvistetut tavoitteet ja toimenpiteet.
   5.   Vertailu on saatettava säännöllisesti ajan tasalle ja siinä on käsiteltävä erityisiä ongelmia aiheuttavia aiheita ja alueita, toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja tarvittavia toimenpiteitä. Siinä on ensisijaisesti käsiteltävä tietoja, jotka liittyvät väestönkehitykseen ja sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. Näiden yhteydessä on käsiteltävä eri alueiden maantieteellisiä, taloudellisia ja infrastruktuureihin liittyviä indikaattoreita sekä Alppeja koskevassa yleissopimuksessa ja tässä pöytäkirjassa tarkoitettua kestävää ja tasapainoista kehitystä vastaavien arviointiperusteiden määrittelyä.
   6.   Ensisijaisina on pidettävä myös liitteessä lueteltuja aiheita.
   18 artikla
   Koulutus ja tiedotus
   1.   Sopimuspuolet edistävät perus- ja jatkokoulutusta sekä tämän pöytäkirjan tavoitteita, siihen liittyviä toimenpiteitä ja niiden toteuttamista koskevaa tiedottamista yleisölle.
   2.   Sopimuspuolet edistävät erityisesti:

               a)

               perus- ja jatkokoulutuksen, maatalousalan teknisen tuen sekä liikkeenjohtoon ja taloushallintoon liittyvän avunannon tehokkaampaa kehittämistä unohtamatta luonnon- ja ympäristönsuojelua. Yleinen koulutustarjonta on jäsennettävä siten, että sillä edistetään suuntautumista ja valmistautumista muihin vaihtoehtoisiin tai täydentäviin ammatteihin maatalouteen liittyvillä aloilla;

               b)

               laajaa ja objektiivista tiedottamista, joka ei rajoitu ainoastaan niihin henkilöihin ja hallintoihin, joita asia suoraan koskee, vaan joka saavuttaa – etenkin tiedotusvälineiden kautta – laajimman mahdollisen yleisön alppialueella ja sen ulkopuolella tietoisuuden lisäämiseksi vuoristoalueiden maatalouden toiminnoista ja niitä koskevan mielenkiinnon herättämiseksi.

         3.   Ensisijaisina on pidettävä myös liitteessä lueteltuja aiheita.
   IV   LUKU
   TÄYTÄNTÖÖNPANO, VALVONTA JA ARVIOINTI
   19 artikla
   Täytäntöönpano
   Sopimuspuolet sitoutuvat huolehtimaan tämän pöytäkirjan täytäntöönpanosta toteuttamalla asianmukaiset toimenpiteet nykyisissä institutionaalisissa puitteissa.
   20 artikla
   Velvoitteiden noudattamisen valvonta
   1.   Sopimuspuolet antavat pysyvälle komitealle säännöllisesti kertomuksia tämän pöytäkirjan nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Kertomuksissa käsitellään myös toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Sopimuspuolten konferenssissa määritetään, kuinka usein kertomuksia laaditaan.
   2.   Pysyvä komitea tarkastelee kertomuksia varmistuakseen siitä, että sopimuspuolet ovat täyttäneet tästä pöytäkirjasta johtuvat velvoitteensa. Pysyvä komitea voi myös pyytää asianomaisilta sopimuspuolilta täydentäviä tietoja tai käyttää muita tietolähteitä.
   3.   Pysyvä komitea laatii sopimuspuolten konferenssille kertomuksen siitä, kuinka sopimuspuolet ovat noudattaneet tästä pöytäkirjasta johtuvia velvoitteitaan.
   4.   Sopimuspuolten konferenssi ottaa tämän kertomuksen huomioon. Jos se toteaa, että velvoitteita on laiminlyöty, se voi antaa suosituksia.
   21 artikla
   Määräysten toimivuuden arviointi
   1.   Sopimuspuolet tarkastelevat ja arvioivat säännöllisesti tämän pöytäkirjan määräysten toimivuutta. Jos se on tarpeen tavoitteiden toteuttamiseksi, ne tekevät tähän pöytäkirjaan asianmukaiset muutokset.
   2.   Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat tähän arviointiin nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. Myös tällä alalla toimivia valtioista riippumattomia järjestöjä voidaan kuulla.
   V   LUKU
   LOPPUMÄÄRÄYKSET
   22 artikla
   Alppeja koskevan yleissopimuksen ja pöytäkirjan välinen suhde
   1.   Tämä pöytäkirja on Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklassa ja muissa asian kannalta merkityksellisissä yleissopimuksen artikloissa tarkoitettu yleissopimuksen pöytäkirja.
   2.   Tämän pöytäkirjan sopimuspuolia voivat olla ainoastaan Alppeja koskevan yleissopimuksen sopimuspuolet. Irtisanoutuminen Alppeja koskevasta yleissopimuksesta merkitsee myös irtisanoutumista tästä pöytäkirjasta.
   3.   Kun sopimuspuolten konferenssi käsittelee tähän pöytäkirjaan liittyviä kysymyksiä, vain tämän pöytäkirjan sopimuspuolet voivat osallistua äänestykseen.
   23 artikla
   Allekirjoittaminen ja ratifiointi
   1.   Tämä pöytäkirja avataan Alppeja koskevan yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden ja Euroopan yhteisön allekirjoitettavaksi 20 päivänä joulukuuta 1994 ja se on avoinna allekirjoitettavaksi 15 päivästä tammikuuta 1995 alkaen tallettajavaltiossa Itävallan tasavallassa.
   2.   Tämä pöytäkirja tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ilmaisseet suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomiksi, kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun kolme valtiota on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjansa.
   3.   Sellaisten sopimuspuolten osalta, jotka ilmaisevat myöhemmin suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomiksi, pöytäkirja tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta. Sen jälkeen kun pöytäkirjaan tehty muutos tulee voimaan, kyseisen pöytäkirjan uusista sopimuspuolista tulee sopimuspuolia pöytäkirjaan sellaisena kuin se on muutettuna.
   24 artikla
   Ilmoitukset
   Tallettaja ilmoittaa jokaiselle johdanto-osassa tarkoitetulle valtiolle ja Euroopan yhteisölle tämän pöytäkirjan:

               a)

               allekirjoittamisen;

               b)

               ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisen;

               c)

               voimaantulopäivän;

               d)

               sopimuspuolen tai allekirjoittajan antaman julistuksen;

               e)

               sopimuspuolen esittämän irtisanomisilmoituksen ja sen voimaantulopäivän.

         Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan.

      Tehty Chambéryssä 20 päivänä joulukuuta 1994, yhtenä italian-, ranskan-, saksan- ja sloveeninkielisenä kappaleena, jonka neljä tekstiä ovat yhtä todistusvoimaiset ja joka talletetaan Itävallan tasavallan valtionarkistoon. Tallettaja lähettää oikeaksi todistetun jäljennöksen kaikille allekirjoittaneille osapuolille.

   17 JA 18 ARTIKLASSA TARKOITETUT TUTKIMUKSEN JA KOULUTUKSEN ENSISIJAISET AIHEALUEET
   Tutkimus
   Vuoristoalueiden määrittely ja luokittelu niiden korkeuden ja eri seutujen ilmastollisten, geomorfologisten, taloudellisten ja infrastruktuuriolosuhteiden pohjalta.
   Erilaisilla poliittisen päätöksenteon tasoilla (EU / yhteinen maatalouspolitiikka, valtiot, alueet, paikallisviranomaiset) hyväksyttyjen vuoristoalueiden maataloutta koskevien toimenpiteiden vaikutusten sekä ekologisten toimintojen (yhteensopivuus sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien kanssa) todentaminen.
   Maa- ja metsätalouden taloudellisten, ekologisten, sosiaalisten ja kulttuuristen toimintojen ja niiden kehitysmahdollisuuksien arviointi suhteessa eri vuoristoalueiden erityisiin paikallisiin olosuhteisiin.
   Vuoristoalueiden maataloustuotteiden tuotanto- ja valmistusmenetelmät sekä niiden parantamisen ja laadun arviointiperusteet.
   Geenitutkimus ja tekninen tuki karjaeläinrotujen ja viljelykasvilajien monimuotoisuuden säilyttämiseksi paikallisiin oloihin sopivalla ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavalla tavalla.
   Koulutus
   Maatiloille ja niiden tuotteita jalostaville elintarvikeyrityksille annettava tekninen, tieteellinen ja sosioekonominen tuki ja koulutus.
   Tekninen ja taloudellinen liikkeenjohto, jonka tavoitteena on erityisesti tuotteiden tarjonnan monipuolistaminen sekä vaihtoehtoisten tuotantomahdollisuuksien ja tulolähteiden löytäminen maataloudesta ja muilta aloilta.
   Luonnonmukaisten ja ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavien viljely- ja tuotantomenetelmien soveltamisen tekniset ja taloudelliset olosuhteet ja vaikutukset.
   Tiedotusvälineet ja tiedon esittäminen ja levittäminen julkisen mielipiteen, politiikan ja talouden suuntausten mukaan alppialueella ja sen ulkopuolella.


Avis juridique important

|

32000D1934

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1934/2000/EY, tehty 17 päivänä heinäkuuta 2000, Euroopan kielten teemavuodesta 2001

Virallinen lehti nro L 232 , 14/09/2000 s. 0001 - 0005

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1934/2000/EY,tehty 17 päivänä heinäkuuta 2000,Euroopan kielten teemavuodesta 2001EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen(4),sekä katsovat seuraavaa:(1) Perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot ovat "vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla".(2) Perustamissopimuksen 18 artiklassa vahvistetaan kaikille Euroopan unionin kansalaiselle oikeus "vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". Kyky käyttää vieraita kieliä vaikuttaa olennaisesti kykyyn käyttää tätä oikeutta täysipainoisesti.(3) Perustamissopimuksen 151 artiklan mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta, ja ottaa kulttuuriset näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan. Näistä näkökohdista kieltä koskevat ovat erittäin tärkeitä.(4) Kaikki Euroopan kielet sekä puhuttuina että kirjoitettuina ovat kulttuurisesti samanarvoisia ja yhtä arvokkaita ja muodostavat olennaisen osan Euroopan kulttuuria ja sivistystä.(5) Kielikysymys on haaste Euroopan rakentamisessa, ja tähän liittyen Euroopan kielten teemavuoden tuloksista voidaan saada hyödyllistä tietoa, joka edistää huomattavasti kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta tukevien toimien kehittämistä.(6) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan unioni pitää arvossa perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa.(7) Valtavan kirjallisen perinnön saatavuus alkukielellä edistäisi molemminpuolisen ymmärtämyksen kehittämistä ja antaisi unionin kansalaisuudelle konkreettista sisältöä.(8) On tärkeää opetella kieliä, koska se lisää tietoisuutta kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja auttaa poistamaan muukalaisvihaa, rasismia, antisemitismiä ja suvaitsemattomuutta.(9) Inhimillisten, kulttuuristen ja poliittisten etujen lisäksi kielten oppimiseen liittyy myös huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia.(10) Äidinkielen hallinta sekä klassisten kielten, kuten latinan ja kreikan, taito voi auttaa muiden kielten oppimisessa.(11) On tärkeää lisätä asiasta vastaavien julkisten ja yksityisten tahojen tietoisuutta kieltenopetuksen helpon saatavuuden tärkeydestä.(12) Neuvosto tähdensi kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa 12 päivänä kesäkuuta 1995 antamissaan päätelmissä, että unionissa on säilytettävä kielellinen monimuotoisuus ja edistettävä sen monikielisyyttä tasapuolisesti kaikkia unionin kieliä kunnioittaen ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Vuoden 1996 julistamisesta Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2493/95/EY(5) korostetaan elinikäisen oppimisen merkitystä taitojen, myös kielellisten taitojen kehittämisessä koko yksilön eliniän ajan.(13) Komission vuonna 1995 julkaisemassa valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa" asetetaan neljänneksi tavoitteeksi, että jokainen hallitsee kolme yhteisössä käytettävää kieltä. Vuonna 1996 julkaistussa komission vihreässä kirjassa "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" todetaan, että "vähintään kahden yhteisön kielen hallitsemisesta on tullut ehdoton edellytys, joka antaa unionin kansalaisille mahdollisuuden hyötyä sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä tarjoutuvista uusista ammatillisista ja henkilökohtaisista mahdollisuuksista".(14) Euroopan unionin valtioiden eri opetusjärjestelmien sisällä tapahtuvan kielten oppimisen ja opettamisen monipuolistamisesta sekä laadun parantamisesta annetussa neuvoston 31 päivänä maaliskuuta 1995 antamassa päätöslauselmassa(6) todetaan, että oppilailla olisi oppivelvollisuuden yhteydessä yleensä oltava mahdollisuus opiskella äidinkielensä lisäksi kahta Euroopan unionin kieltä kumpaakin vähintään kahden peräkkäisen vuoden ajan ja mahdollisuuksien mukaan pitempään.(15) Heinäkuun 28 päivänä 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä 89/489/ETY(7) hyväksyttyyn Lingua-ohjelmaan kuuluvia toimenpiteitä vahvistettiin päätöksellä N:o 819/95/EY(8) ja ne liitettiin osittain Sokrates-ohjelman laaja-alaisiin toimintamuotoihin. Nämä toimenpiteet ovat parantaneet unionissa käytettävien kielten tuntemusta sekä lisänneet näin unionin kansojen yhteisymmärrystä ja solidaarisuutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksessään N:o 253/2000/EY(9) ehdottaneet, että toimenpiteitä kehitetään edelleen ja vahvistetaan Sokrates-toimintaohjelman toisessa vaiheessa.(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemällä päätöksellä 94/819/EY(10) hyväksytty Leonardo da Vinci -toimintaohjelma on Lingua-ohjelman tulosten pohjalta tukenut toimia, joiden tavoitteena on kielellisten taitojen kehittäminen ammattikoulutuksen kautta. Tätä tukea kehitetään ja vahvistetaan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisessa vaiheessa, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 99/382/EY(11).(17) Päätöksellä N:o 508/2000/EY(12) hyväksytty Kulttuuri 2000 -ohjelma parantaa myös molemminpuolista tietämystä Euroopan kansojen kulttuurin saavutuksista, erityisesti korostamalla kulttuurin monimuotoisuutta sekä monikielisyyttä.(18) Neuvoston päätöksellä 96/664/EY(13) hyväksyttiin monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkityksen korostamiseksi tietoyhteiskunnassa.(19) Henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsitellyt korkean tason asiantuntijaryhmä pitää komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 1997 esitetyssä raportissa kielten moninaisuutta Euroopassa aarteena, joka on turvattava, sekä esitti toimenpiteitä kielikoulutuksen ja kielten käytön edistämiseksi yhteisössä.(20) Perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita muun muassa sen vuoksi, että tarvitaan yhtenäistä koko yhteisön laajuista tiedotuskampanjaa, jolla vältetään päällekkäisyyttä ja saadaan aikaan mittakaavaetuja. Yhteisön toiminnan kansainvälisen luonteen vuoksi nämä tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteitten saavuttamiseksi.(21) On kuitenkin myös tärkeää suunnitella kiinteää yhteistyötä ja yhteensovittamista komission ja jäsenvaltioiden välillä, jotta tuetaan eurooppalaisia toimia paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti pienemmän mittakaavan toimilla, jotka saattavat sopia paremmin yhteen tiettyjen kohderyhmien tarpeiden ja erityistilanteiden kanssa lisäten samalla kulttuurista monimuotoisuutta.(22) Asianmukainen yhteistyö Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välillä on tärkeää, jotta voidaan varmistaa yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan ja toisaalta Euroopan neuvoston toimien johdonmukaisuus. Tämä yhteistyö mainitaan nimenomaisesti perustamissopimuksen 149 artiklassa.(23) On tärkeää ottaa huomioon, että Euroopan kielten teemavuosi järjestetään juuri valmistauduttaessa unionin laajentumiseen.(24) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka 6 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(14) 33 kohdan mukaisesti ovat ensisijainen ohje budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.(25) Toukokuun 4 päivänä 1999 annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa(15) vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyyn yhteispäätösmenettelyyn sovellettavat käytännön menettelytavat.(26) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(16) mukaisesti,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEuroopan kielten teemavuosi1. Vuosi 2001 julistetaan Euroopan kielten teemavuodeksi.2. Euroopan kielten teemavuoden aikana toteutetaan kieliin liittyviä tiedotus- ja edistämistoimia, joilla pyritään rohkaisemaan kaikkia jäsenvaltioiden alueella asuvia henkilöitä kielten opiskeluun. Nämä toimenpiteet käsittävät yhteisön virallisten kielten lisäksi iirin, letzeburgin sekä muita kieliä, jotka jäsenvaltiot nimeävät tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten.2 artiklaTavoitteetEuroopan kielten teemavuoden tavoitteena on:a) saada väestö tietoiseksi Euroopan unionin rikkaan kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden merkityksellisyydestä sekä tämän rikkauden sivistyksellisestä ja kulttuurisesta arvosta ottaen huomioon periaate, jonka mukaan kaikilla kielillä on sama kulttuurinen arvo ja ne ovat muutoinkin yhtä arvokkaita;b) edistää monikielisyyttä;c) tiedottaa mahdollisimman laajalti monien kielten hallinnan tuomista hyödyistä ja sen keskeisestä merkityksestä yksilöiden henkilökohtaisen ja ammatillisen (ensimmäisen työpaikan haku mukaan lukien) kehityksen ja kulttuurienvälisen yhteisymmärryksen kannalta sekä pyrittäessä hyödyntämään unionin kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia täysimittaisesti ja lisäämään yksittäisten ihmisten, yritysten ja koko yhteiskunnan taloudellista ja sosiaalista potentiaalia. Kohteina ovat muun muassa koululaiset ja opiskelijat, vanhemmat, työntekijät, työnhakijat, tiettyjä kieliä puhuvat, raja-alueiden ja syrjäisimpien alueiden asukkaat, kulttuurijärjestöt, muita huonommassa asemassa olevat sosiaaliset ryhmät ja maahanmuuttajat;d) edistää mahdollisesti jo esikoulusta ja alaluokilta lähtien kaikkien jäsenvaltioiden alueella asuvien mahdollisuuksia elinikäiseen kielten oppimiseen ja kielen käyttöön liittyvien erityisten, esimerkiksi ammatillisten taitojen hankkimiseen iästä, taustasta, sosiaalisesta asemasta tai aiemmasta koulutuksesta ja tutkinnoista riippumatta; jae) kerätä ja levittää tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta samoin kuin niistä taidoista, (erityisesti innovatiivisista) menetelmistä ja välineistä, jotka auttavat opetusta ja opiskelua - tämä käsittää myös menetelmät ja välineet, jotka on kehitetty yhteisön muiden toimien ja aloitteiden yhteydessä - ja/tai helpottavat erikielisten ihmisten keskinäistä kommunikointia.3 artiklaToimien sisältöEdellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiseksi toteutettaviin toimiin sisältyvät erityisesti:- yhteisen tunnuksen ja tunnuslauseiden käyttö yhdessä Euroopan neuvoston kanssa 10 artiklan säännösten mukaisesti,- yhteisön laajuinen tiedotuskampanja, sekä- kokousten, kilpailujen ja muun toiminnan järjestäminen sekä palkinnot.Nämä toimet esitetään liitteessä.4 artiklaPäätöksen täytäntöönpano ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa1. Komissio valvoo tämän päätöksen nojalla toteuttavien yhteisön toimien täytäntöönpanoa.2. Kukin jäsenvaltio nimeää yhden tai useamman asianmukaisen elimen, joka vastaa Euroopan kielten teemavuoteen osallistumisesta sekä tämän päätöksen mukaisten toimien yhteensovittamisesta ja täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa, myös avustamalla 7 artiklassa tarkoitetun valintamenettelyn toteuttamisessa.5 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.6 artiklaRahoitusjärjestelyt1. Toimiin, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä olevan I osan A jaksossa, voidaan myöntää 100 prosentin rahoitus Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta.2. Toimiin, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä olevan I osan B jaksossa, voidaan myöntää Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka vastaa enintään 50 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista.7 artiklaHakemis- ja valintamenettely1. Haettaessa toimelle 6 artiklan 2 kohdan nojalla yhteisrahoitusta Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta hakemukset on toimitettava komissiolle 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn elimen tai elinten kautta. Hakemukset sisältävät tiedot, joiden avulla lopputuloksia voidaan arvioida objektiivisin perustein. Komission on mahdollisimman suurelta osin otettava huomioon kyseisten elinten esittämä arvio.2. Komissio päättää toimille 6 artiklan nojalla myönnettävästä kokonais- tai yhteisrahoituksesta 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio varmistaa, että rahoitus jaetaan tasaisesti jäsenvaltioiden ja tarvittaessa 1 artiklassa tarkoitettujen kielten sekä asiaan liittyvien eri toiminta-alojen kesken.3. Komissio takaa (kansallisten ja alueellisten toimipisteidensä välityksellä) yhteistyössä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa, että hakemusten tekoon liittyvät määräajat ovat riittäviä ja että hakemuksia koskevat ilmoitukset levitetään mahdollisimman laajalti.8 artiklaYhtenäisyysKomissio huolehtii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että:- tässä päätöksessä säädetyt toimet ovat johdonmukaisia yhteisön muiden, erityisesti koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen sekä kulttuuriin liittyvien toimien ja aloitteiden kanssa,- varmistetaan Euroopan kielten teemavuoden ja muiden olemassa olevien yhteisön, kansallisten ja alueellisten aloitteiden ja voimavarojen mahdollisimman suuri keskinäinen täydentävyys, sikäli kuin näillä aloitteilla ja voimavaroilla voidaan edistää teemavuoden tavoitteiden saavuttamista.9 artiklaTalousarvio1. Rahoituspuitteiksi tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten 1 päivänä tammikuuta 2001 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2001 päättyväksi kaudeksi vahvistetaan 8 miljoonaa euroa.2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.10 artiklaKansainvälinen yhteistyöKomissio voi Euroopan kielten teemavuoden puitteissa ja 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Erityisesti tehdään läheistä yhteistyötä ja yhteensovittamista Euroopan neuvoston kanssa, ja sen kanssa toteutetaan yhteisiä aloitteita Euroopan kansojen välisten siteiden vahvistamiseksi.11 artiklaSeuranta ja arviointiKomissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yksityiskohtaisen ja perusteltuja tietoja sisältävän kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion.12 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2000.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesN. FontaineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. Glavany(1) EYVL C 56 E, 29.2.2000, s. 62.(2) EYVL C 51, 23.2.2000, s. 53.(3) Lausunto annettu 17. helmikuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 13. huhtikuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 8. kesäkuuta 2000.(5) EYVL L 256, 26.10.1995, s. 45.(6) EYVL C 207, 12.8.1995, s. 1.(7) EYVL L 239, 16.8.1989, s. 24.(8) EYVL L 87, 20.4.1995, s. 10, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 1).(9) EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1.(10) Neuvoston päätös 94/819/EY, tehty 6 päivänä joulukuuta 1994, toimintaohjelmasta Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi (EYVL L 340, 29.12.1994, s. 8).(11) EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33.(12) EYVL L 63, 10.3.2000, s. 1.(13) EYVL L 306, 28.11.1996, s. 40.(14) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.(15) EYVL C 148, 28.5.1999, s. 1.(16) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.LIITEI Tämän päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen toimien luonneA Toimet, joille voidaan myöntää 100 prosentin rahoitus Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta. (Näihin toimiin voidaan ohjeellisesti osoittaa kokonaistalousarviosta 40 prosentin osuus, jota komissio voi mukauttaa 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.)1. Kokoukset ja tapahtumata) yhteisön tasoisten kokousten ja tietoisuutta kielellisestä monimuotoisuudesta edistävien tapahtumien järjestäminen, erityisesti teemavuoden tapahtumien avaaminen ja päättäminen,b) yhden tai useamman Euroopan kielten teemavuotta esittelevän tilaisuuden järjestäminen kussakin jäsenvaltiossa, tarkoituksena saavuttaa suuri joukko erilaisen sosiaalisen taustan omaavia henkilöitä.2. Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyya) tunnuksen ja tunnuslauseiden laatiminen Euroopan kielten teemavuodelle käytettäviksi kaiken teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä,b) yhteisön laajuinen tiedotuskampanja, johon kuuluu erityisesti interaktiivisen verkkosivun luominen sekä hankkeita koskevien tietojen levittäminen (mukaan lukien C jaksossa tarkoitetut toimet),c) myös heikoimmassa asemassa olevien saatavilla olevan sellaisen tiedotusmateriaalin laatiminen, joka koskee tehokasta opetus- ja opiskelutekniikkaa sekä menestyksekkään kieltenopiskelun edellytyksiä ja joka on tarkoitettu käytettäväksi koko yhteisössä,d) Euroopan kielten teemavuoden saavutuksia ja sen teemoista saatavia kokemuksia esiin tuovien Euroopan laajuisten kilpailujen järjestäminen.3. Muut toimet:Yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset, joilla pyritään erityisesti- tuomaan paremmin esille kieliin (viittomakielet ja klassiset kielet mukaan lukien) ja niiden käyttöön (tieteellinen käyttö ja yliopistokäyttö mukaan lukien) sekä kieltenopetukseen ja -opiskeluun ja niihin yhteydessä olevien taitojen omaksumiseen liittyvä tilanne Euroopassa; tämä koskee mahdollisuuksien mukaan kaikkia 1 artiklassa tarkoitettuja kieliä,- tuomaan paremmin esille eri kohderyhmien (kaksikielisillä alueilla olevat mukaan lukien) kielten oppimiseen liittyvät odotukset ja keinot, joilla yhteisö voisi täyttää edellä mainitut odotukset,- tekemään Euroopan kielten teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista arvioita, jotka perustuvat tutkimuksiin parhaimmista käytännöistä kielten opetuksessa ja oppimisessa sekä levittämään niiden tuloksia jäsenvaltioissa.B Toimet, joille voidaan myöntää yhteisrahoitusta Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta. (Näihin toimiin voidaan ohjeellisesti osoittaa kokonaistalousarviosta 60 prosentin osuus, jota komissio voi mukauttaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.)Paikallisille, alueellisille, kansallisille ja kansainvälisille toimille voidaan tietyin edellytyksin myöntää rahoitusta Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta enintään 50 prosenttia niiden kustannuksista ehdotetun toimen luonteen ja sisällön mukaan. Tällaisia toimia voivat olla erityisesti seuraavat:1. Euroopan kielten teemavuoden tavoitteisiin liittyvät tapahtumat.2. Muut kuin A jaksossa kuvatut tiedotustoimet ja hyvien toimintatapojen levittämiseen liittyvät toimet.3. Palkinnot ja kilpailujen järjestäminen.4. Muut kuin A jaksossa mainitut selvitykset ja tutkimukset.5. Muut kieltenopetusta ja -opiskelua edistävät toimet, mikäli toimiin ei ole saatavissa rahoitusta käynnissä olevista yhteisön ohjelmista tai aloitteista.C Toimet, jotka eivät saa rahoitustukea Euroopan unionin yhteisestä talousarviostaYhteisö antaa moraalisen tukensa, johon kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää Euroopan kielten teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, sikäli kuin organisaatiot pystyvät komissiota tyydyttävällä tavalla osoittamaan, että aloitteet ovat käynnissä vuoden 2001 aikana ja todennäköisesti auttavat merkittävästi eurooppalaisen teemavuoden yhden tai useamman tavoitteen saavuttamisessa.II Tekninen apuToimia toteuttaessaan komissio voi käyttää avuksi teknistä apua tarjoavia organisaatioita, jolloin rahoitus voidaan antaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi samoin ehdoin käyttää myös asiantuntija-apua. Komissio kuulee 5 artiklassa säädettyä komiteaa tämän teknisen avun rahoitusvaikutuksista.


Avis juridique important

|

32000D0016

2000/16/EY: Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1999, Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välistä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 006 , 11/01/2000 s. 0039 - 0039

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 2 päivänä joulukuuta 1999,Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välistä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä(2000/16/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:1) Yhteisö ja Kiinan kansantasavalta toteuttavat erityisiä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevia ohjelmia (TTK-ohjelmia) molempien kannalta tärkeillä aloilla.2) Molemmat osapuolet ovat aiemman kokemuksen perusteella ilmaisseet haluavansa vahvistaa syvemmät ja laajemmat kehykset tieteen ja teknologian alan yhteistyölle.3) Tieteen ja teknologian alan yhteistyösopimus on osa yhteisön ja Kiinan kansantasavallan välistä yleistä yhteistyötä.4) Neuvosto valtuutti 22 päivänä kesäkuuta 1998 tekemällään päätöksellä komission neuvottelemaan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen yhteisön ja Kiinan kansantasavallan välillä ("sopimus").5) Neuvosto päätti 22 päivänä joulukuuta 1998 tekemällään päätöksellä, että sopimus allekirjoitetaan yhteisön puolesta.6) Sopimus allekirjoitettiin 22 päivänä joulukuuta 1998.7) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välinen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva sopimus hyväksytään yhteisön puolesta.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja ilmoittaa sopimuksen 11 artiklan mukaisesti, että yhteisö on saattanut päätökseen sopimuksen voimaantuloon tarvittavat menettelyt(3).Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 1999.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaE. TUOMIOJA(1) EYVL C 247 E, 31.8.1999, s. 32.(2) Lausunto annettu 3. marraskuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee tämän sopimusken voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


title: Neuvoston päätös 2012/237/YUTP, annettu 3 päivänä toukokuuta 2012 , Guinea-Bissaun tasavallan rauhaa, turvallisuutta ja vakautta uhkaaviin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä

text:
               4.5.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 119/43

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2012/237/YUTP,
   annettu 3 päivänä toukokuuta 2012,
   Guinea-Bissaun tasavallan rauhaa, turvallisuutta ja vakautta uhkaaviin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ottaen huomioon Guinea-Bissaun tasavallan nykyisen tilanteen vakavuuden neuvosto katsoo olevan tarpeen hyväksyä toimenpiteitä, jotka kohdistuvat niihin, jotka pyrkivät estämään tai pysäyttämään rauhanomaisen poliittisen prosessin tai jotka toiminnallaan heikentävät Guinea-Bissaun tasavallan vakautta, erityisesti niihin, jotka olivat 1 päivänä huhtikuuta 2010 tapahtuneen kapinan ja 12 päivänä huhtikuuta 2012 tapahtuneen vallankaappauksen johdossa ja jotka toiminnallaan tähtäävät oikeusvaltioperiaatteen heikentämiseen, siviilien vallan ensisijaisuuden rajoittamiseen sekä rankaisemattomuuden ja epävakauden jatkamiseen maassa.

               (2)

               Tiettyjen toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön tarvitaan unionin lisätoimia,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen liitteessä lueteltujen, Guinea-Bissaun tasavallan rauhaa, turvallisuutta tai vakautta uhkaaviin toimiin osallistuvien tai niitä tukevien henkilöiden pääsyn alueelleen tai kauttakulun alueensa kautta.
   2.   Edellä oleva 1 kohta ei velvoita jäsenvaltiota kieltämään omien kansalaistensa pääsyä alueelleen.
   3.   Edellä oleva 1 kohta ei vaikuta tapauksiin, joissa jokin kansainvälisen oikeuden velvoite sitoo jäsenvaltiota, etenkin:

               a)

               kansainvälisen hallitustenvälisen järjestön isäntämaana;

               b)

               Yhdistyneiden kansakuntien koolle kutsuman tai sen puitteissa järjestettävän kansainvälisen konferenssin isäntämaana;

               c)

               erioikeuksia ja vapauksia myöntävän monenvälisen sopimuksen nojalla; tai

               d)

               Pyhän istuimen (Vatikaanivaltion) ja Italian välillä vuonna 1929 tehdyn sopimuksen (lateraanisopimus) perusteella.

         4.   Edellä olevan 3 kohdan katsotaan koskevan myös tapauksia, joissa jäsenvaltio toimii Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) isäntämaana.
   5.   Neuvostolle on asianmukaisesti ilmoitettava kaikista tapauksista, joissa jäsenvaltio myöntää poikkeuksen 3 tai 4 kohdan nojalla.
   6.   Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksia 1 kohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä, jos matkustaminen on perusteltua pakottavista humanitaarisista syistä tai osallistumiseksi sellaisiin hallitustenvälisiin kokouksiin, unionin järjestämät tai ETYJin puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion isännöimät kokoukset mukaan luettuina, joissa käydään demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota Guinea-Bissaun tasavallassa välittömästi edistävää poliittista vuoropuhelua.
   7.   Jäsenvaltion, joka haluaa myöntää 6 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, on ilmoitettava siitä neuvostolle kirjallisesti. Poikkeus katsotaan myönnetyksi, jollei yksi tai useampi neuvoston jäsen esitä kirjallista vastalausetta kahden työpäivän kuluessa ehdotettua poikkeusta koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos yksi tai useampi neuvoston jäsen esittää vastalauseen, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää myöntää ehdotetun poikkeuksen.
   8.   Jos jäsenvaltio sallii 3, 4, 6 ja 7 kohdan nojalla liitteessä lueteltujen henkilöiden pääsyn alueelleen ja kauttakulun alueensa kautta, lupa rajoitetaan koskemaan ainoastaan sitä tarkoitusta, johon se on myönnetty, ja niitä henkilöitä, joista on kyse.
   2 artikla
   1.   Jäädytetään kaikki liitteessä lueteltujen, Guinea-Bissaun tasavallan rauhaa, turvallisuutta tai vakautta uhkaaviin toimiin osallistuvien tai niitä tukevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten sekä heitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten hallussa, omistuksessa, hallinnassa tai valvonnassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.
   2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.
   3.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen saataville asianmukaisiksi katsominsa ehdoin ja todettuaan, että kyseiset varat tai taloudelliset resurssit:

               a)

               ovat tarpeen liitteessä lueteltujen henkilöiden ja heidän huollettavinaan olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi mukaan luettuina menot, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä;

               b)

               on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja tällaisista palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen;

               c)

               on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen;

               d)

               ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muille toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan antamista perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi annettava.

         Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla annetuista luvista.
   4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamisen, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

               a)

               kyseisiin varoihin tai taloudellisiin resursseihin kohdistuu panttioikeus, jonka tuomioistuin, viranomainen tai välimiesoikeus on ennen sitä päivää, jona 1 kohdassa tarkoitettu luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin on sisällytetty liitteeseen, tai tuomioistuimen, viranomaisen tai välimiesoikeuden ennen tuota päivää antama tuomio;

               b)

               varoja tai taloudellisia resursseja käytetään yksinomaan tällaisella panttioikeudella turvattujen tai tällaisella tuomiolla vahvistettujen saatavien maksamiseen niiden lakien ja muiden säännösten asettamissa rajoissa, jotka koskevat sellaisten henkilöiden oikeuksia, joilla on tällaisia saatavia;

               c)

               panttioikeutta ei ole perustettu tai tuomiota annettu liitteessä mainitun henkilön, yhteisön tai elimen eduksi;

               d)

               panttioikeuden tai tuomion tunnustaminen ei ole kyseisen jäsenvaltion oikeusjärjestyksen perusteiden vastaista.

         Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän artiklan nojalla annetuista luvista.
   5.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta seuraaviin jäädytetyille tileille lisättäviin määriin:

               a)

               näistä tileistä kertyvät korko- tai muut tuotot; tai

               b)

               sellaisista sopimuksista tai velvoitteista johtuvat maksut, jotka on tehty tai jotka ovat syntyneet ennen sitä päivää, josta lähtien nämä tilit ovat kuuluneet tämän päätöksen piiriin,

         edellyttäen, että kyseisiin korkotuottoihin, muihin tuottoihin ja maksuihin sovelletaan edelleen 1 kohtaa.
   3 artikla
   1.   Neuvosto hyväksyy tarvittaessa muutoksia liitteessä olevaan luetteloon jäsenvaltion tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta.
   2.   Neuvosto antaa päätöksensä, myös luetteloon ottamisen perusteet, tiedoksi asianomaiselle henkilölle, yhteisölle tai elimelle joko suoraan, jos osoite on tiedossa, tai julkaisemalla ilmoituksen, ja antaa kyseiselle henkilölle, yhteisölle tai elimelle mahdollisuuden esittää huomautuksia.
   3.   Jos huomautuksia tehdään tai jos esitetään olennaista uutta näyttöä, neuvosto tarkastelee päätöstään uudelleen ja ilmoittaa asiasta kyseiselle henkilölle, yhteisölle tai elimelle.
   4 artikla
   Jotta tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet olisivat mahdollisimman tehokkaita, unioni kannustaa kolmansia valtioita toteuttamaan rajoittavia toimenpiteitä, jotka ovat samankaltaisia kuin tähän päätökseen sisältyvät toimenpiteet.
   5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Tätä päätöstä sovelletaan 5 päivästä toukokuuta 2013. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Tarvittaessa se uusitaan tai sitä muutetaan, jos neuvosto katsoo, ettei sen tavoitteita ole saavutettu.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. WAMMEN

      LIITE

         1 ja 2 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden, yhteisöjen ja elinten luettelo

         Henkilöt

                  Nimi

                  Tunnistamistiedot (syntymäaika ja -paikka, passin / henkilökortin numero jne.)

                  Luetteloon merkitsemisen perusteet

                  Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

                  1.

                  Kenraali António INJAI (alias António INDJAI)

                  Kansalaisuus: Guinea-Bissaun
                  Synt.aika: 20.1.1955
                  Synt.paikka: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau
                  Vanhemmat: Wasna Injai ja Quiritche Cofte
                  Virka-asema: Kenraaliluutnantti – Chefe de Estado-Maior Geral das Forças Armadas

                  António Injai on henkilökohtaisesti ollut suunnittelemassa ja johtamassa 1.4.2010 tapahtunutta kapinaa, joka kulminoitui pääministeri Carlo Gomes Juniorin ja silloisen armeijan esikuntapäällikön José Zamora Indutan laittomaan kiinniottamiseen.
                  Antonio Injai on painostanut hallitusta nimittämään hänet armeijan esikuntapäälliköksi.

                  3.5.2012

                  Kansallinen henkilökortti: tuntematon (Guinea-Bissau)
                  Passi: diplomaattipassi AAID00435
                  Myönnetty: 18.2.2010
                  Myönt.paikka: Guinea-Bissau
                  Voimassa: 18.2.2013 saakka

                  Indjai on johdonmukaisesti antanut julkisia lausuntoja, joissa uhataan laillisten viranomaisten, erityisesti pääministeri Carlos Gomes Juniorin henkeä, ja pyritään heikentämään oikeusvaltioperiaatetta, kaventamaan kansalaisyhteiskunnan toimivaltaa ja siten levittämään rankaisemattomuuden ja epävakauden ilmapiiriä maassa.
                  Vuoden 2012 vaalikaudella Injai antoi jälleen armeijan esikuntapäällikön ominaisuudessa lausuntoja, joissa uhataan valittujen viranomaisten syrjäyttämisellä ja vaaliprosessin pysäyttämisellä.

                  Antonio Injai on jälleen ollut osallisena 12.4.2012 tapahtuneen vallankaappauksen operatiivisessa suunnittelussa. Vallankaappauksen jälkeen "sotilasjohdon" ensimmäisen tiedonannon antoi armeijan yleisesikunta, jonka johdossa kenraali Injai on. Hän ei mitenkään vastustanut tai sanoutunut irti kyseisestä perustuslain vastaisesta sotilastoimesta.

                  2.

                  Kenraalimajuri Mamadu TURE (N'KRUMAH) (alias N’Krumah)

                  Kansalaisuus: Guinea-Bissaun
                  Synt. aika: 26.4.1947
                  Diplomaattipassi nro DA0002186
                  Myönnetty: 30.3.2007
                  Voimassaolo: 26.8.2013 saakka

                  Armeijan apulaisesikuntapäällikkö. Kuuluu "sotilasjohtoon", joka on vastuussa vallankaappauksesta 12.4.2012.

                  3.5.2012

                  3.

                  Kenraali Augusto MÁRIO CÓ

                  Maavoimien esikuntapäällikkö. Kuuluu "sotilasjohtoon", joka on vastuussa vallankaappauksesta 12.4.2012.

                  3.5.2012

                  4.

                  Kenraali Estêvão NA MENA

                  Merivoimien esikuntapäällikkö. Kuuluu "sotilasjohtoon", joka on vastuussa vallankaappauksesta 12.4.2012.

                  3.5.2012

                  5.

                  Prikaatinkenraali Ibraima CAMARÁ (alias "Papa Camará")

                  Kansalaisuus: Guinea-Bissaun
                  Synt.aika: 11.5.1964
                  Diplomaattipassi nro AAID00437
                  Myönnetty:18.2.2010
                  Voimassa: 18.2.2013 saakka

                  Ilmavoimien esikuntapäällikkö. Kuuluu "sotilasjohtoon", joka on vastuussa vallankaappauksesta 12.4.2012.

                  3.5.2012

                  6.

                  Everstiluutnantti Daba NAUALNA (alias Daba Na Walna)

                  Kansalaisuus: Guinea-Bissaun
                  Synt.aika: 6.6.1966
                  Passin nro SA 0000417
                  Myönnetty: 29.10.2003
                  Voimassa: 10.3.2013 saakka

                  12.4.2012 tapahtuneesta vallankaappauksesta vastuussa olevan "sotilasjohdon" tiedottaja.

                  3.5.2012


title: 2013/745/EU: Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013 , Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen liitetyn, tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämistä koskevan lisäpöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta muiden kuin lisäpöytäkirjan niiden määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosten määritelmiin ja poliisiyhteistyöhön liittyviä velvoitteita

text:
               12.12.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 333/75

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 9 päivänä joulukuuta 2013,
   Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen liitetyn, tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämistä koskevan lisäpöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta muiden kuin lisäpöytäkirjan niiden määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosten määritelmiin ja poliisiyhteistyöhön liittyviä velvoitteita
   (2013/745/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33, 113 ja 114 artiklan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja 8 kohdan toisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 22 päivänä lokakuuta 1999 komission neuvottelemaan Maailman terveysjärjestön (WHO) toiminnan yhteydessä tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’, ja siihen liittyvät pöytäkirjat. Neuvosto muutti tätä valtuutusta 21 päivänä huhtikuuta 2001 ja muutti valtuutusta tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämistä koskevan lisäpöytäkirjan, jäljempänä ’lisäpöytäkirja’, osalta 20 päivänä joulukuuta 2007. Komissio kävi neuvotteluja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti, ja ne saatettiin menestyksellä päätökseen hyväksymällä lisäpöytäkirja puitesopimuksen sopimuspuolten konferenssin viidennessä istunnossa Soulissa, Korean tasavallassa, 12 päivänä marraskuuta 2012.

               (2)

               Puitesopimuksen tekeminen hyväksyttiin yhteisön puolesta neuvoston päätöksellä 2004/513/EY (1), mikä on edellytys sille, että unionista voi tulla lisäpöytäkirjan sopimuspuoli.

               (3)

               Lisäpöytäkirja on merkittävä lisäpanos kansainvälisiin toimiin, joilla pyritään torjumaan kaikenlaista tupakkatuotteiden laitonta kauppaa ja jotka ovat keskeinen tekijä tupakanvastaisessa toiminnassa.

               (4)

               Unionilla on yksinomainen toimivalta useiden sellaisten lisäpöytäkirjan määräysten osalta, jotka kuuluvat unionin yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan tai joiden osalta on hyväksytty vastaavaa unionin lainsäädäntöä. Lisäpöytäkirja olisi sen vuoksi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen.

               (5)

               Unioni ei lisäpöytäkirjaa allekirjoittaessaan käytä jaettua toimivaltaa, vaan jäsenvaltiot säilyttävät edelleen toimivaltansa niillä lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, jotka eivät vaikuta yhteisiin sääntöihin tai muuta näiden sääntöjen soveltamisalaa.

               (6)

               Lisäpöytäkirjassa vahvistetaan sopimuspuolia koskevat velvoitteet, jotka koskevat rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, rikosten määritelmiä ja poliisiyhteistyötä. Näin ollen kyseiset määräykset kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, ja tällöin sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyjä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta koskevaa pöytäkirjaa N:o 21 ja Tanskan asemaa koskevaa pöytäkirjaa N:o 22.

               (7)

               Tämän päätöksen kanssa samanaikaisesti hyväksytään erillinen päätös (2) lisäpöytäkirjan allekirjoittamisesta niiden määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyviä velvoitteita,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan lupa allekirjoittaa Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen liitetty, tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämistä koskeva lisäpöytäkirja muiden kuin niiden lisäpöytäkirjan määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosten määritelmiin ja poliisiyhteistyöhön liittyviä velvoitteita, sillä varauksella, että mainitun lisäpöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa lisäpöytäkirja unionin puolesta muiden kuin niiden lisäpöytäkirjan määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosten määritelmiin ja poliisiyhteistyöhön liittyviä velvoitteita.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  Neuvoston päätös 2004/513/EY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen tekemisestä (EUVL L 213, 15.6.2004, s. 8).

      (2)  Neuvoston päätös 2013/744/EU, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013, Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen liitetyn, tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämistä koskevan lisäpöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta lisäpöytäkirjan niiden määräysten osalta, jotka koskevat rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, rikosten määritelmiin ja poliisiyhteistyöhön liittyviä velvoitteita (katso tämän virallisen lehden sivu 73).

      (3)  Lisäpöytäkirjan teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.


Avis juridique important

|

31997D0829

97/829/EY, EHTY, Euratom: Komission päätös, tehty 1 päivänä joulukuuta 1997, kolmansiin maihin osoitettujen Euroopan yhteisöjen virkamiesten palkkoihin 1 päivästä helmikuuta, 1 päivästä maaliskuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä toukokuuta ja 1 päivästä kesäkuuta 1997 sovellettavista korjauskertoimista

Virallinen lehti nro L 343 , 13/12/1997 s. 0027 - 0029

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 1 päivänä joulukuuta 1997,kolmansiin maihin osoitettujen Euroopan yhteisöjen virkamiesten palkkoihin 1 päivästä helmikuuta, 1 päivästä maaliskuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä toukokuuta ja 1 päivästä kesäkuuta 1997 sovellettavista korjauskertoimista (97/829/EHTY, EY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon sopimuksen Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta,ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1) ja viimeksi muutettu asetuksella (Euratom, EHTY, EY) N:o 2485/96 (2), ja erityisesti sen liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan,sekä katsoo, ettäneuvoston asetuksella (EHTY, EY, Euratom) N:o 1785/97 (3) on vahvistettu henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 1997 kolmansiin maihin osoitetuille virkamiehille heidän asemamaansa valuuttana maksettaviin palkkoihin sovellettavat korjauskertoimet,viime kuukausien aikana komissio on tehnyt useita mukautuksia kyseisiin korjauskertoimiin (4) henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan mukaisesti, jaolisi mukautettava 1 päivästä helmikuuta, 1 päivästä maaliskuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä toukokuuta ja 1 päivästä kesäkuuta 1997 tiettyjä kyseisistä korjauskertoimista, koska, ottaen huomioon komission käytössä olevat tilastotiedot, joidenkin kolmansien maiden elinkustannuksissa tapahtunut muutos, joka on määritetty korjauskertoimen ja asianomaisen valuuttakurssin mukaisesti, on osoittautunut olevan suurempi kuin viisi prosenttia edellisen vahvistukseen tai mukauttamiseen verrattuna,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Kolmansiin maihin osoitetuille virkamiehille kyseisen asemamaan valuuttana maksettaviin palkkoihin sovellettavat korjauskertoimet vahvistetaan 1 päivästä helmikuuta, 1 päivästä maaliskuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä toukokuuta ja 1 päivästä kesäkuuta 1997 alkaen liitteen mukaisesti.Näiden palkkojen maksamisessa käytettävät vaihtokurssit ovat samat kuin Euroopan yhteisöjen yleistä talousarviota toteutettaessa sovellettavat vaihtokurssit sen kuukauden osalta, joka edeltää ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua päivämäärää.Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 1997.Komission puolestaHans VAN DEN BROEKKomission jäsen(1) EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1(2) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 1(3) EYVL L 254, 17.9.1997, s. 1(4) EYVL L 236, 27.8.1997, s. 23LIITE >TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31981D0608

81/608/ETY: Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1981, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen tekemisestä

Virallinen lehti nro L 227 , 12/08/1981 s. 0021 - 0021 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0019  Espanjank. erityispainos: Luku 04 Nide 1 s. 0167  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0019  Portugalink. erityispainos: Luku 04 Nide 1 s. 0167

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 13 päivänä heinäkuuta 1981,Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen tekemisestä (81/608/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon(1),sekä katsoo, ettäKoillis-Atlantilla rantavaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ulkopuolisten vesialueiden kalavarojen säilyttäminen ja paras mahdollinen hyödyntäminen edellyttävät kansainvälistä yhteistyötä ja neuvotteluja,tätä varten ja 24 päivänä tammikuuta 1959 päivätyn Koillis-Atlantin kalastusta koskevan yleissopimuksen korvaamiseksi neuvoteltiin uusi Koillis-Atlantin kalastusta koskeva monenkeskinen yleissopimus, jota koskeviin neuvotteluihin yhteisö osallistui,näiden neuvottelujen tuloksena Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus yleissopimuksen talteenottajana avasi uuden yleissopimuksen allekirjoitettavaksi 18 päivän marraskuuta 1980 ja 28 päivän helmikuuta 1981 väliseksi ajaksi, jayhteisön kalastajat harjoittavat kalastustoimintaa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla, rantavaltioiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ulkopuolisilla vesialueilla, ja tämän vuoksi on yhteisön etujen mukaista osallistua kyseisten kalavarojen säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevaan kansainväliseen yhteistyöhön liittymällä uuteen yleissopimukseen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään Euroopan talousyhteisön puolesta Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus.Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa hyväksymiskirjan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen huostaan yleissopimuksen 20 artiklan mukaisesti(2).Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 1981.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLordi CARRINGTON(1) EYVL N:o C 90, 21.4.1981, s. 113(2) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee yhteisöä koskevan yleissopimuksen voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.


title: 2006/711/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004 , kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

text:
               1.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 303/8

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004,
   kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
   (2006/711/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan, 93 artiklan, 94 artiklan, 133 artiklan ja 181a artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon 16 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn liittymissopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon liittymissopimuksen liitteenä olevan liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 8 päivänä joulukuuta 2003 komission neuvottelemaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Kirgisian tasavallan kanssa pöytäkirjan tekemisestä kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi sekä tiettyjen Euroopan unionissa tapahtuneeseen institutionaaliseen ja oikeudelliseen kehitykseen liittyvien teknisten mukautusten tekemiseksi.

               (2)

               Osapuolet ovat neuvotelleet pöytäkirjan ja se olisi nyt allekirjoitettava Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta sillä edellytyksellä, että se tehdään mahdollisesti myöhemmin.

               (3)

               Siihen asti, että pöytäkirjan virallisen tekemisen edellyttämät menettelyt on saatettu päätökseen, sitä olisi väliaikaisesti sovellettava liittymisajankohdasta alkaen,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen pöytäkirja Tšekin tasavallan, Kyproksen tasavallan, Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi sillä edellytyksellä, että pöytäkirja tehdään myöhempänä ajankohtana.
   Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä (1).
   2 artikla
   Pöytäkirjan voimaantuloon asti sitä sovelletaan väliaikaisesti liittymisajankohdasta alkaen.

      Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. McDOWELL

      (1)  Katso tämän virallisen lehden sivu 9.
   Kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen tehty
   PÖYTÄKIRJA
   Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
   BELGIAN KUNINGASKUNTA,
   TŠEKIN TASAVALTA,
   TANSKAN KUNINGASKUNTA,
   SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
   VIRON TASAVALTA,
   HELLEENIEN TASAVALTA,
   ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
   RANSKAN TASAVALTA,
   IRLANTI,
   ITALIAN TASAVALTA,
   KYPROKSEN TASAVALTA,
   LATVIAN TASAVALTA,
   LIETTUAN TASAVALTA,
   LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
   UNKARIN TASAVALTA,
   MALTAN TASAVALTA,
   ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
   ITÄVALLAN TASAVALTA,
   PUOLAN TASAVALTA,
   PORTUGALIN TASAVALTA,
   SLOVENIAN TASAVALTA,
   SLOVAKIAN TASAVALTA,
   SUOMEN TASAVALTA,
   RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
   ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
   jäljempänä ’jäsenvaltiot’, joita edustaa Euroopan unionin neuvosto, ja
   EUROOPAN YHTEISÖ JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ,
   jäljempänä ’yhteisöt’, joita edustavat Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan yhteisöjen komissio,
   sekä
   KIRGISIAN TASAVALTA,
   jotka
   OTTAVAT HUOMIOON Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia ovat kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 1995, osapuolia ja kukin niistä hyväksyy ja ottaa muiden yhteisön jäsenvaltioiden tavoin huomioon sopimuksen ja siihen liitetyt asiakirjat.
   2 artikla
   Euroopan unionissa viime aikoina tapahtuneen institutionaalisen kehityksen huomioon ottamiseksi osapuolet sopivat, että Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä sopimuksen viittauksia Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön pidetään viittauksina Euroopan yhteisöön, jolle siirtyivät kaikki Euroopan hiili- ja teräsyhteisölle sopimuksen perusteella kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet.
   3 artikla
   Tämä pöytäkirja on erottamaton osa sopimusta.
   4 artikla
   1.   Yhteisöt, jäsenvaltioiden puolesta toimiva Euroopan unionin neuvosto ja Kirgisian tasavalta hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti.
   2.   Osapuolet ilmoittavat toisilleen edellisessä kappaleessa mainittujen menettelyjen päätökseen saattamisesta. Hyväksymisasiakirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.
   5 artikla
   1.   Tämä pöytäkirja tulee voimaan samana päivänä kuin vuoden 2003 liittymissopimus, mikäli kaikki hyväksymisasiakirjat on talletettu ennen kyseistä päivää.
   2.   Jos kaikkia tämän pöytäkirjan hyväksymisasiakirjoja ei ole talletettu ennen kyseistä päivää, tämä pöytäkirja tulee voimaan viimeisen hyväksymisasiakirjan tallettamista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.
   3.   Jos kaikkia tämän pöytäkirjan hyväksymisasiakirjoja ei ole talletettu ennen 1 päivää toukokuuta 2004, tämä pöytäkirja tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivästä toukokuuta 2004.
   6 artikla
   Sopimuksen, päätösasiakirjan ja kaikkien sen liitteenä olevien asiakirjojen tekstit laaditaan latvian, liettuan, maltan, puolan, slovakian, sloveenin, tšekin, unkarin ja viron kielillä.
   Nämä tekstit ovat tämän pöytäkirjan liitteinä (1) ja ne ovat yhtä todistusvoimaisia kuin sopimuksen, päätösasiakirjan ja sen liitteenä olevien asiakirjojen muilla kielillä laaditut tekstit.
   7 artikla
   Tämä pöytäkirja laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja kirgiisin kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

      Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.
      Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.
      V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.
      V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropski skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar

         Por la República de Kirguistán
         Za Kyrgyzskou republiku
         For Den Kirgisiske Republik
         Für die Kirgisische Republik
         Kirgiisi Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν
         For the Republic of Kyrgyzstan
         Pour la République du Kirghizstan
         Per la Repubblica del Kirghizistan
         Kirgizstānas Republikas vārdā
         Kirgizijos Respublikos vardu
         Kirgizisztán részéről
         Għar-Repubblika tal-Kirġizstan
         Voor de Republiek Kirgizstan
         W imieniu Republiki Kirgijskiej
         Pela República do Quirguizistão
         Za Kirgizskú republiku
         Za Kirgiško republiko
         Kirgisian tasavallan puolesta
         På Republiken Kirgizistans vägnar

      (1)  Sopimuksen tšekin-, viron-, latvian-, liettuan-, unkarin-, maltan-, puolan-, slovakin- ja sloveeninkieliset toisinnot julkaistaan myöhemmin Euroopan unionin virallisen lehden erityispainoksessa.