Avis juridique important

|

32002D0047

2002/47/EY,EHTY,Euratom: Komission päätös, tehty 23 päivänä tammikuuta 2002, työjärjestyksensä muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 99)

Virallinen lehti nro L 021 , 24/01/2002 s. 0023 - 0027

Komission päätös,tehty 23 päivänä tammikuuta 2002,työjärjestyksensä muuttamisesta(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 99)(2002/47/EY, EHTY, Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 131 artiklan,ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTämän päätöksen liitteenä olevat säännökset asiakirjahallinnosta otetaan komission työjärjestyksen(1) liitteeksi.2 artiklaKumotaan asiakirjahallinnosta 18 päivänä maaliskuuta 1986 tehty komission päätös(2).3 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2002.Komission puolestaPuheenjohtajaRomano Prodi(1) EYVL L 308, 8.12.2000, s. 26.(2) SEK(86) 388.LIITESÄÄNNÖKSET ASIAKIRJAHALLINNOSTASekä katsoo seuraavaa:(1) Komission poliittinen, lainsäädännöllinen, tekninen, rahoituksellinen ja hallinnollinen toiminta ja päätökset johtavat tietyllä hetkellä asiakirjojen laatimiseen.(2) Näitä asiakirjoja on hallinnoitava säännöin, joita kaikki pääosastot ja niihin verrattavat toimialat soveltavat, sillä asiakirjat ovat suoraan yhteydessä vireillä oleviin toimiin ja kertovat aiemmista toimista, joita komissio on toteuttanut Euroopan toimielimenä ja julkisen hallinnon viranomaisena.(3) Näiden yhtenäisten sääntöjen avulla on varmistettava, että komissio voi milloin tahansa tehdä selkoa asioista, joista se on vastuussa. Pääosastojen ja niihin verrattavien toimialojen hallussa olevien asiakirjojen on toimittava toimielimen muistina, helpotettava tietojenvaihtoa ja oltava todisteina toteutetuista toimista sekä vastattava yksiköille kuuluvia oikeudellisia velvoitteita.(4) Mainittujen sääntöjen täytäntöönpano edellyttää tarkoituksenmukaisen ja kestävän organisaatiorakenteen toteuttamista jokaiseen pääosastoon tai jokaiselle toimialalle, niiden välille ja komission tasolle.(5) Komission kaikille yksiköille yhteiseen nimikkeistöön perustuvan ja komission toimintoperusteiseen johtamiseen liittyvän arkistointijärjestelmän laatiminen ja toteuttaminen mahdollistaa asiakirjojen järjestämisen, helpottaa asiakirjojen saatavuutta ja lisää avoimuutta.(6) Tehokas asiakirjahallinto on ehdoton edellytys, jotta komission asiakirjojen saatavuutta koskevia toimintaperiaatteita voidaan tehokkaasti noudattaa. Kansalaisten oikeutta tutustua asiakirjoihin helpotetaan laatimalla rekistereitä, joissa on komission laatimien tai vastaanottamien asiakirjojen viitenumerot,1 artiklaMääritelmätNäissä säännöksissä tarkoitetaan:- "asiakirjalla" mitä tahansa komission laatimaa tai vastaanottamaa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee toimielimen vastuualueeseen kuuluvia politiikkoja, toimintaa ja päätöksiä,- "asiakirjakansiolla" asiakirjojen kokoelmaa, joka on järjestetty toimielimen toiminnan todistelemiseksi, perustelemiseksi tai tiedottamiseksi ja työn tehokkuuden varmistamiseksi.2 artiklaTavoiteNäillä säännöksillä määritellään asiakirjahallinnon periaatteet.Asiakirjahallinolla on varmistettava:- asiakirjojen asianmukainen laatiminen, vastaanottaminen ja säilyttäminen,- kunkin asiakirjan yksilöiminen asianmukaisin tunnuksin, jotka tekevät niiden arkistoinnin, hakemisen ja niihin viittaamisen helpoksi,- toimielimen muistin säilyttäminen, todisteiden säilyttäminen hallinnoiduista toimista ja yksiköille kuuluvien oikeudellisten velvoitteiden täyttäminen,- sujuva tietojenvaihto,- avoimuutta koskevien toimielimen velvoitteiden täyttäminen.3 artiklaYhtenäiset säännötAsiakirjoja koskevat seuraavat toimenpiteet:- kirjaaminen,- arkistointi,- säilyttäminen,- asiakirjakansioiden siirtäminen historiallisiin arkistoihin.Toimenpiteet toteutetaan yhtenäisin säännöin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa komission pääosastoissa ja niihin verrattavilla toimialoilla.4 artiklaKirjaaminenJokainen komission yksiköiden missä tahansa muodossa vastaanottama tai virallisesti laatima asiakirja on tarkastettava sen määrittämiseksi, miten sitä käsitellään ja onko asiakirja kirjattava vai ei.Komission yksikön laatima tai vastaanottama asiakirja on kirjattava, jos se sisältää tärkeää tietoa, joka ei ole lyhytaikaista ja/tai se voi johtaa komission tai sen yksikön toimiin tai jatkotoimenpiteisiin. Jos kyseessä on komissiossa laadittu asiakirja, asiakirjan laatinut yksikkö suorittaa kirjaamisen siihen kuuluvaan järjestelmään. Jos kyseessä on komission vastaanottama asiakirja, kirjaamisen suorittaa yksikkö, jolle asiakirja on osoitettu. Tällä tavoin kirjattujen asiakirjojen myöhemmissä käsittelyissä on viitattava niiden alkuperäiseen kirjaamiseen.Kirjaamisella on mahdollistettava komission tai sen yksikön laatimien tai vastaanottamien asiakirjojen yksilöiminen selvästi ja varmasti niin, että asiakirjat ovat jäljitettävissä koko niiden elinkaaren ajan.On laadittava rekistereitä, joissa on asiakirjojen viitenumerot.5 artiklaArkistointiPääosastot ja niihin verrattavat toimialat laativat omiin erityistarpeisiinsa sopivan arkistointijärjestelmän.Arkistointijärjestelmä, jonka on oltava atk-pohjainen, perustuu pääsihteeristön määrittelemään kaikille komission yksiköille yhteiseen nimikkeistöön. Nimikkeistö on yhteydessä komission toimintoperusteiseen johtamiseen.Kirjatut asiakirjat järjestetään asiakirjakansioihin. Jokaista pääosaston tai niihin verrattavan toimialan toimivaltaan kuuluvaa asiaa varten perustetaan yksi ainoa virallinen asiakirjakansio. Jokaisen virallisen asiakirjakansion on oltava täydellinen ja vastattava yksikön toimintaa kyseisessä asiassa.Asiakirjakansion perustaminen ja sen sisällyttäminen pääosaston tai niihin verrattavan toimialan arkistointijärjestelmään jokaisessa pääosastossa tai niihin verrattavassa toimialassa määriteltävien käytännön menettelysääntöjen mukaisesti kuuluu yksikölle, joka on vastuussa asiakirjakansiota koskevasta alasta.6 artiklaSäilyttäminenJokainen pääosasto tai niihin verrattava toimiala varmistaa vastuullaan olevien asiakirjojen fyysisen suojaamisen sekä niiden saatavuuden lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja sen on voitava perustaa tai palauttaa ennalleen asiakirjakansiot, joihin ne kuuluvat.Asiakirjan vähimmäissäilytysaika määräytyy hallinnollisten sääntöjen ja oikeudellisten velvoitteiden perusteella.Jokainen pääosasto tai niihin verrattava toimiala määrittelee sisäisen organisaatiorakenteensa asiakirjakansioiden säilyttämistä varten. Vähimmäisaikaa, jonka asiakirjakansio säilytetään komission yksiköissä, määriteltäessä otetaan huomioon 12 artiklassa tarkoitettujen soveltamissääntöjen mukaisesti laadittu yhteinen luettelo.7 artiklaValinta ja siirtäminen historialliseen arkistoonRajoittamatta 6 artiklassa tarkoitettuja vähimmäissäilytysaikoja 9 artiklassa tarkoitetut asiakirjahallintokeskukset valitsevat säännöllisin väliajoin yhteistyössä asiakirjakansioista vastaavien yksiköiden kanssa ennakolta asiakirjoja ja asiakirjakansioita, jotka voidaan myöhemmin siirtää komission historialliseen arkistoon. Arvioituaan ehdotukset historiallinen arkisto voi päättää evätä asiakirjojen tai asiakirjakansioiden siirtämisen. Epäämispäätökset on perusteltava ja ilmoitettava kyseiselle yksikölle.Asiakirjakansiot ja asiakirjat, joiden säilyttämistä yksiköissä ei pidetä enää välttämättömänä, siirretään pääjohtajan luvalla viimeistään viidentoista vuoden kuluttua niiden laatimisesta asiakirjahallintokeskuksen välityksellä komission historialliseen arkistoon. Tämän jälkeen asiakirjakansiot tai asiakirjat lajitellaan 12 artiklassa tarkoitettujen soveltamissääntöjen mukaisesti tarkoituksena erottaa toisistaan säilytettävät niistä, jotka eivät ole hallinnollisesti tai historiallisesti merkityksellisiä.Historiallisella arkistolla on käytössään erityisiä varastoja siirrettyjen asiakirjakansioiden ja asiakirjojen säilyttämiseen. Arkisto antaa asiakirjoja ja asiakirjakansioita pyynnöstä sen pääosaston tai yksikön käyttöön, josta ne ovat lähtöisin.8 artiklaTurvaluokitellut asiakirjatKomissiosta, toisesta toimielimestä, jäsenvaltioilta tai kansainväliseltä järjestöltä peräisin olevia turvaluokiteltuja asiakirjoja käsitellään voimassa olevia turvallisuussääntöjä noudattaen.9 artiklaAsiakirjahallintokeskuksetJokainen pääosasto tai niihin verrattava toimiala perustaa huomioon ottaen rakenteensa ja velvoitteensa yhden tai useamman asiakirjahallintokeskuksen.Asiakirjahallintokeskusten tehtävänä on varmistaa, että kyseisessä pääosastossa tai niihin verrattavalla toimialalla laadittuja tai vastaanotettuja asiakirjoja hallinnoidaan sääntöjen mukaisesti.10 artiklaAsiakirjahallinnosta vastaavaJokainen pääjohtaja tai toimialajohtaja nimittää asiakirjahallinnosta vastaavan.Nykyaikaisen ja tehokkaan asiakirjahallinnon ja arkistohallinnon järjestelmän toteuttamiseksi asiakirjahallinnosta vastaavan on:- määriteltävä, mitkä tyypit asiakirjoista ja asiakirjakansioista ovat ominaisia pääosastonsa tai niihin verrattavan toimialansa toiminta-aloilla,- laadittava ja päivitettävä tietokanta- ja järjestelmäluettelo,- laadittava pääosastonsa tai niihin verrattavan toimialansa arkistointijärjestelmä,- laadittava asiakirjojen ja asiakirjakansioiden hallinnoinnissa noudatettavien pääosastonsa tai niihin verrattavan toimialansa säännöt ja menettelyt sekä varmistettava niiden soveltaminen,- järjestettävä näissä säännöksissä määriteltyjen hallintosääntöjen toteuttamisesta, valvonnasta ja seurannasta vastaavan henkilöstön koulutus pääosastossaan tai niihin verrattavalla toimialallaan.Asiakirjahallinnosta vastaava varmistaa horisontaalisen yhteensovittamisen asiakirjahallintokeskuksen tai -keskusten ja muiden asianomaisten yksiköiden välillä.11 artiklaYksiköiden välinen ryhmäPerustetaan yksiköiden välinen asiakirjahallinnosta vastaavien ryhmä pääsihteeristön puheenjohtajuudella, ja sen tehtävänä on:- huolehtia näiden säännösten moitteettomasta ja yhtenäisestä soveltamisesta yksiköissä,- käsitellä niiden soveltamista koskevat mahdolliset kysymykset,- osallistua 12 artiklassa tarkoitettujen soveltamissääntöjen laatimiseen,- vastata pääosastojen ja niihin verrattavien toimialojen koulutus- ja tukitarpeisiin.Yksiköiden välisen asiakirjahallinnosta vastaavien ryhmän kutsuu koolle puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan taikka pääosaston tai niihin verrattavan toimialan pyynnöstä.12 artiklaSoveltamissäännötPääsihteeristö antaa näiden säännösten soveltamissäännöt yhteisymmärryksessä henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtajan kanssa ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle yksiköiden välisen asiakirjahallinnosta vastaavien ryhmän ehdotuksesta.Ajan tasalle saattamisessa otetaan huomioon muun muassa:- uuden tieto- ja viestintätekniikan kehitys,- asiakirjahallintoa koskeva teoreettinen kehitys ja yhteisössä suoritetun ja kansainvälisen tutkimuksen tulokset sekä alaa koskevat uudet normit,- komission velvollisuudet, jotka koskevat avoimuutta sekä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin ja asiakirjojen rekistereihin,- komission ja sen yksiköiden asiakirjojen standardointia ja esittämistapaa koskeva kehitys,- sähköisessä muodossa olevien asiakirjojen todistusvoimaa koskevien sääntöjen määrittely.13 artiklaTäytäntöönpano yksiköissäJokainen pääjohtaja tai toimialajohtaja toteuttaa tarpeelliset organisatoriset, hallinnolliset, aineelliset ja henkilöstöä koskevat rakenteet näiden säännösten ja niiden soveltamissääntöjen täytäntöönpanemiseksi.14 artiklaTiedotus, koulutus ja tukiPääsihteeristö sekä henkilöstön ja hallinnon pääosasto toteuttavat tarvittavat tiedotus-, koulutus- ja tukitoimet, jotta voidaan varmistaa näiden säännösten täytäntöönpano ja soveltaminen pääosastoissa ja niihin verrattavilla toimialoilla.Ne ottavat koulutustoimia määritellessään asianmukaisesti huomioon pääosastojen ja niihin verrattavien toimialojen koulutus- ja tukitarpeet, joista yksiköiden välinen asiakirjahallinnosta vastaavien ryhmä välittää tiedon.15 artiklaSäännösten täytäntöönpanoPääsihteeristö huolehtii näiden säännösten täytäntöönpanosta yhdessä pääjohtajien ja toimialajohtajien kanssa.


title: 2006/363/EY: Neuvoston päätös, tehty  15 päivänä toukokuuta 2006 , Euroopan yhteisöjen kannasta Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen, joka koskee henkilöautojen ja niiden perävaunujen pyöriä   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               23.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 135/11

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   tehty 15 päivänä toukokuuta 2006,
   Euroopan yhteisöjen kannasta Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen, joka koskee henkilöautojen ja niiden perävaunujen pyöriä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2006/363/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan kannan (2),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnoksella, joka koskee henkilöautojen ja niiden perävaunujen pyöriä, jäljempänä ”sääntöluonnos”, poistetaan sopimuspuolten väliset moottoriajoneuvojen kaupan tekniset esteet mainittujen osien osalta ja varmistetaan samalla turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso.

               (2)

               Yhteisön kanta sääntöluonnokseen olisi määriteltävä.

               (3)

               Sääntöluonnosta ei pitäisi sisällyttää moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan yhteisön järjestelmään, koska se koskee varaosapyöriä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään sääntöluonnos, sellaisena kuin se on esitetty asiakirjassa TRANS/WP.29/2005/46.
   2 artikla
   Yhteisö äänestää komission edustamana sääntöluonnoksen hyväksynnän puolesta äänestyksessä, joka järjestetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin tulevan kokouksen yhteydessä pidettävässä hallintokomitean kokouksessa.
   3 artikla
   Sääntöluonnosta ei sisällytetä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan yhteisön järjestelmään.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         U. PLASSNIK

      (1)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

      (2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

31993D0166

93/166/ETY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä maaliskuuta 1993, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille Virossa, Latviassa ja Liettuassa toteutetuista investointihankkeista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta

Virallinen lehti nro L 069 , 20/03/1993 s. 0042 - 0042 Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0017  Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 3 s. 0017

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 15 päivänä maaliskuuta 1993,yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille Virossa, Latviassa ja Liettuassa toteutetuista investointihankkeista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta (93/166/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),sekä katsoo, ettäViron, Latvian ja Liettuan, jäljempänä "kyseiset kolme maata", kansoilla on läheiset historialliset siteet yhteisön kansojen kanssa; nämä siteet ovat lujittuneet viime aikoina tehtyjen kauppa- ja yhteistyösopimusten ansiosta; kyseiset kolme maata ovat panneet alulle laajoja poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia,kyseiset kolme maata ovat myös ryhtyneet talouden rakenteen perustavaa laatua olevaan uudistamiseen; ryhmän 24 ministerit panivat tämän tyytyväisinä merkille kokouksessaan 11 päivänä marraskuuta 1991 ja päättivät mahdollistaa sen, että kyseiset kolme maata hyötyvät kyseisen ryhmän yhteensovitetusta taloudellisesta tuesta,talousuudistukset edistävät osaltaan merkittävästi kyseisten kolmen maan ja yhteisön välisten ja kaikkien niiden osalta kannattavien taloudellisten ja kaupallisten siteiden kehittymistä,pääomainvestointien tarve kyseisissä kolmessa maassa on suuri; tarvittavat investoinnit edellyttävät ulkopuolista rahoitusta; yhteisö on päättänyt aloittaa yhteistyön, jolla on tarkoitus auttaa kyseisiä kolmea maata; Euroopan investointipankki voi myös osaltaan merkittävästi osallistua,neuvosto on kehottanut pankkia myöntämään lainoja kyseisissä kolmessa maassa toteutettaviin pääomainvestointihankkeisiin tarjoamalla sille tässä päätöksessä tarkoitetun takuun,pankin ja komission olisi päätettävä tämän takuun myöntämisen edellytyksistä, jaon perustettava mahdollisimman pian takuurahasto yhteisön kolmansille maille antamien lainojen takausten varainhoidollisesti riittävän kohtelun varmistamiseksi Eurooppaneuvoston 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 tekemien päätösten mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaYhteisö antaa täyden takauksen Euroopan investointipankille sellaisten tapausten varalta, että pankki ei saa suoritusta Virossa, Latviassa ja Liettuassa toteutettuihin investointihankkeisiin myönnetyistä lainoista sovittujen ehtojen mukaisesti. Takuiden yhteenlasketuksi enimmäismääräksi vahvistetaan 200 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajalle.Pankki ja komissio päättävät takuun myöntämisen edellytyksistä.2 artiklaKomissio antaa kuuden kuukauden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedoksi taattujen lainojen käyttöä koskevan aikataulun. Tätä varten Euroopan investointipankki toimittaa komissiolle kaikki tarvittavat yksityiskohdat, jotta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetut tiedot olisivat mahdollisimman täydelliset.Komissio esittää vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. JELVED() EYVL N:o C 311, 27.11.1992, s. 62() EYVL N:o C 72, 15.3.1993


title: 2013/77/EU: Neuvoston päätös, annettu 4 päivänä helmikuuta 2013 , Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

text:
               8.2.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 37/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 4 päivänä helmikuuta 2013,
   Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
   (2013/77/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 79 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 4 päivänä kesäkuuta 2009 komission aloittamaan Kap Verden tasavallan kanssa neuvottelut Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisestä sopimuksesta luvattomasti oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun sopimus parafoitiin 24 päivänä huhtikuuta 2012.

               (2)

               Sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               (3)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (4)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (5)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen sopimus luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamista, jäljempänä ’sopimus’, Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (1).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. GILMORE

      (1)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.


title: 2007/102/EY: Komission päätös, tehty 12 päivänä helmikuuta 2007 , yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamista koskevan vuoden 2007 työsuunnitelman ja avustuksia koskevan vuosittaisen työohjelman hyväksymisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               16.2.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 46/27

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 12 päivänä helmikuuta 2007,
   yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamista koskevan vuoden 2007 työsuunnitelman ja avustuksia koskevan vuosittaisen työohjelman hyväksymisestä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2007/102/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 110 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) ja erityisesti sen 166 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (3),
   ottaa huomioon yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä 23 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1786/2002/EY (4) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon kansanterveysalalla toteutettavaa yhteisön toimintaa hallinnoivan toimeenpanoviraston ”kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto” perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/858/EY (5), ja erityisesti sen 6 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 110 artiklassa säädetään, että avustusten on perustuttava varainhoitovuoden alussa julkaistavaan vuotuiseen ohjelmaan.

               (2)

               Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 166 artiklan mukaisesti avustuksia koskevassa vuosittaisessa työohjelmassa on mainittava perussäädös, tavoitteet, ehdotuspyyntöjen aikataulu ja niiden alustava arvo sekä odotetut tulokset.

               (3)

               Päätöksen N:o 1786/2002/EY 8 artiklassa säädetään, että komissio hyväksyy ohjelman toteuttamista koskevan vuosittaisen työsuunnitelman, jossa esitetään painotusalueet ja toteutettavat toimet, myös määrärahojen jako. Vuoden 2007 työsuunnitelma olisi siksi hyväksyttävä.

               (4)

               Varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitettua päätöstä vuosittaisen työohjelman hyväksymisestä voidaan pitää varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklassa tarkoitettuna rahoituspäätöksenä edellyttäen, että se muodostaa riittävän täsmällisen kehyksen.

               (5)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) ohjelmakomitean antaman lausunnon mukaiset.

               (6)

               Päätöksen 2004/858/EY 6 artiklan mukaisesti kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto toteuttaa tiettyjä kansanterveysohjelman täytäntöönpanotoimia, ja tätä varten sille olisi annettava tarvittavat määrärahat,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään vuoden 2007 työsuunnitelma yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamiseksi sellaisena kuin se on esitettynä liitteessä I.
   Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja varmistaa tämän ohjelman yleisen täytäntöönpanon.
   2 artikla
   Talousarviomäärärahat, joita tarvitaan yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hallinnointiin, on siirrettävä kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirastolle.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2007.

            Komission puolesta

         Markos KYPRIANOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY; Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (2)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 (EUVL L 227, 19.8.2006, s. 3).

      (3)  EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3.

      (4)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  EUVL L 369, 16.12.2004, s. 73.

      LIITE I
      YHTEISÖN KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA VUODEN 2007 TYÖSUUNNITELMA

         Huom. Tässä asiakirjassa mainituilla viittauksilla säädöksiin tarkoitetaan mahdollista viimeistä muutettua versiota.
      1.   YLEINEN TAUSTA
      1.1   Poliittinen ja lainsäädännöllinen tausta
      Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY perustettiin yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2008) (jäljempänä ”ohjelmapäätös”). Ohjelma pannaan täytäntöön vuosittaisilla työsuunnitelmilla, joissa esitetään painopisteet ja toteutettavat toimet sekä resurssien jako.
      Ohjelman neljän ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana on luotu perusta laaja-alaiselle ja johdonmukaiselle toimintatavalle, jossa keskitytään kolmeen painopisteeseen (toimintalinjaan): terveystieto, terveysuhat ja terveyteen vaikuttavat tekijät. Yhdessä näillä kolmella toimintalinjalla pyritään osaltaan parantamaan fyysisen terveyden ja mielenterveyden sekä hyvinvoinnin tasoa Euroopan unionin alueella. Aiempien ehdotuspyyntöjen perusteella on jo valittu 267 hanketta rahoitusta (1) varten.
      Toukokuussa 2006 komissio antoi uutta terveysohjelma koskevan muutetun ehdotuksen (2), joka on tarkoitus hyväksyä vuonna 2007. Tämän seurauksena vuoden 2007 pitäisi olla viimeinen ohjelmapäätöksen täytäntöönpanovuosi.
      Vuosien 2003–2006 työsuunnitelmien täytäntöönpanoa koskevan analyysin pohjalta vuoden 2007 toimintoja on virtaviivaistettu, jotta varmistettaisiin, että voidaan kattaa ne alat, joita ei ole aiemmin käsitelty, ja jotta näin voitaisiin saada mahdollisimman suuri osa nykyisestä ohjelmasta päätökseen.
      Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto on täysin toimintavalmis vuonna 2007, ja se onkin työsuunnitelman täytäntöönpanon kannalta keskeinen toimija.
      1.2   Varat
      Budjettikohdat ovat 17 03 01 01 ja 17 01 04 02 vuonna 2007. Komission ehdottaman uuden ohjelman on tarkoitus tulla voimaan vuonna 2008, minkä jälkeen budjettikohdat ovat 17 03 06 ja 17 01 04 02.
      Vuoden 2007 lopullisen talousarvion kohdassa 17 03 01 01 ei ole riittäviä maksusitoumusmäärärahoja. Tämän vuoksi budjettikohdan 17 03 06 mukaisesti käytettävissä oleva määrä siirretään kohtaan 17 03 01 01 varainhoitovuoden alussa, ja kyseisen ohjelman hallintomenot katetaan budjettikohdasta 17 01 04 06.
      Komissio ehdottaa kuitenkin uuden budjettikohdan 17 01 04 02 perustamista lisätalousarviossa 1/2007. Tästä uudesta kohdasta rahoitetaan ohjelman hallintomenot, sen jälkeen kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt lisätalousarvion.
      Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirastoon liittyvien hallintomäärärahojen budjettikohta on 17 01 04 30.
      Vuonna 2007 käytettävissä olevaksi talousarvioksi (maksusitoumukset) arvioidaan 40 000 000 euroa (3).
      Toimintamäärärahojen talousarvio on 38 800 000 euroa. Hallintomäärärahojen talousarvio on 1 200 000 euroa.
      Tähän talousarvioon olisi lisättävä

                  —

                  ETA-/Efta-maiden rahoitusosuus: arvioitu määrä 912 000 euroa (4);

                  —

                  yhden hakijamaan (Turkki) rahoitusosuus: arvioitu määrä 958 000 euroa (5).

            Vuoden 2007 kokonaisbudjetiksi on näin ollen arvioitu 41 870 000 euroa (6). Tähän sisältyvät sekä toimintabudjetin resurssit että teknisen ja hallinnollisen avun resurssit:

                  —

                  toimintabudjetin kokonaismääräksi on näin ollen arvioitu 40 638 000 euroa (6).

                  —

                  hallinnollisen budjetin kokonaismääräksi on näin ollen arvioitu 1 232 000 euroa (6).

            Ehdotetaan, että enintään 10 prosenttia toimintabudjetista käytetään tarjouspyyntöihin ja enintään 5 prosenttia suoriin avustuksiin kansainvälisille järjestöille.
      Ehdotuspyyntöjen suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu 33 888 000 euroa (6).
      Ehdotuspyyntöön osoitettavissa avustuksissa pyritään tasapainoon ohjelman eri toimintalinjojen välillä, ja samalla otetaan huomioon saatujen ehdotusten laatu ja määrä, ellei resurssien uudelleenjakoon oikeuttavia erityisiä kansanterveysalan hätätilanteita (esim. influenssapandemia) ilmene.
      2.   RAHOITUSVÄLINEET
      2.1   Ehdotuspyyntö
      Vuoden 2007 työsuunnitelmassa on nimetty uusia toiminta-aloja ja painopisteitä. Perustana ovat ohjelmapäätöksessä mainitut toimet ja tukitoimenpiteet sekä ne alat, joita ei ole katettu aiempien pyyntöjen mukaisissa ehdotuksissa.
      Tämän vuoksi vuoden 2007 ehdotuspyyntöjen painopisteet keskittyvät tiettyihin avaintoimintoihin, jotka on jo käynnistetty, sekä lisäksi uusiin aloihin, joita kuvataan jatkossa tarkemmin.
      Avustukset olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 01 01.
      Ehdotuspyyntöjen suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu 33 888 000 euroa (6).
      Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan helmikuussa 2007 (alustava ajankohta) yksi ehdotuspyyntö otsikolla ”Kansanterveys 2007”, ja sen toteuttamisesta vastaa kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto (7).
      Yhteisrahoitusta hakevien hankkeiden olisi oltava innovatiivisia, ja ne saisivat kestää enintään kolme vuotta.
      Koska yhteisön rahoitus on täydentävää ja kannustavaa, vähintään 40 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista on rahoitettava muista rahoituslähteistä. Rahoitusosuus voi siis yleensä olla enintään 60 prosenttia kyseisten hankkeiden tukikelpoisista kustannuksista tuensaajaa kohden. Myönnettävän tuen enimmäisprosenttiosuus määritetään aina tapauskohtaisesti.
      Enimmäismääränä on mahdollista myöntää 80 prosenttia yhteisrahoitusta tukikelpoisista kustannuksista tuensaajaa kohden (eli pääasiallista tuensaajaa ja muita tuensaajia kohden) silloin, kun hankkeella on merkittävää Euroopan laajuisen toiminnan tuomaa lisäarvoa. Rahoitusta saavista hankkeista enintään 10 prosenttia (lukumääränä ilmaistuna) voi saada yhteisrahoitusta, jonka osuus on enemmän kuin 60 prosenttia.
      On huomattava, että yhteisön osuuden suuntaa-antava määrä voi neuvottelujen käynnistämisen yhteydessä valituissa hankkeissa muuttua – 20 – + 5 prosenttia kyseisten neuvottelujen tulosten mukaisesti.
      Kansanterveysohjelman mukaisten toimien valintaa ja rahoitusta koskevat yleiset periaatteet ja perusteet esitetään erillisessä asiakirjassa.
      Matka- ja oleskelukulujen tukikelpoisuutta koskevat yksityiskohtaiset tiedot annetaan tämän työsuunnitelman liitteessä.
      Painopisteet vuonna 2007
      Selvyyden vuoksi toimet on ryhmitelty 1.1 kohdassa mainittuja toimintalinjoja vastaaviin jaksoihin: terveystieto, terveysuhat ja terveyteen vaikuttavat tekijät. Kunkin toimen yhteydessä viitataan ohjelmapäätöksen vastaavaan artiklaan tai liitteeseen.
      Kaikissa ehdotuksissa olisi aina kun se on mahdollista ilmoitettava, miten sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset otetaan huomioon, ja osoitettava, että ehdotuksella voidaan saavuttaa synergiaa niiden tutkimustoimien kanssa, joita on rahoitettu Euroopan yhteisön kuudennen tutkimuksen puiteohjelman (8) ja sen seuraajaohjelman kohdan ”tieteellinen tuki yhteisön politiikoille” nojalla (9).
      2.1.1   Terveystieto – 2 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan a alakohta
      Tämän osan toimien tavoitteena on:

                  —

                  kehittää kestävä terveydenhuollon valvontajärjestelmä ja käyttää sitä,

                  —

                  parantaa tietojen ja terveysaineistojen siirtämiseen ja jakamiseen tarkoitettua järjestelmää ja helpottaa niiden yleistä saatavuutta,

                  —

                  kehittää ja käyttää tiedon analysointi- ja raportointijärjestelmiä sekä järjestelmiä, joiden avulla voidaan kuulla jäsenvaltioita ja sidosryhmiä yhteisön tasolla merkittävissä terveyteen liittyvissä asioissa,

                  —

                  kehittää analyyseja ja lisätä tietoa terveyspolitiikan, yhteisön muiden toimintalinjojen sekä terveystoimien muutosten vaikutuksesta,

                  —

                  tukea terveysteknologian – myös uuden tietotekniikan – arviointia koskevien tietojen sekä parhaista toimintatavoista saatujen kokemusten vaihtoa.

            Hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraavassa esitettäviin seikkoihin.
      2.1.1.1   Terveystietojärjestelmän kehittäminen ja koordinointi (liitteen 1.1 kohta)

                  —

                  Kehitetään ja toteutetaan indikaattoreita ja kerätään tietoja terveyteen vaikuttavista sosioekonomisista tekijöistä, eriarvoisuudesta terveydessä, sukupuolisidonnaisista terveysseikoista ja erityisten väestöryhmien terveydestä (myös toteutettavuus ja kustannukset). Terveen elinajan indikaattorin jaottelu sosioekonomisiin luokkiin tehdään EU:n tavanomaisen käytännön mukaisesti (10). Tätä aihetta käsitellään tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa ja päällekkäisyyksiä välttäen, erityisen merkittävää on Eurostatin työryhmän ”Sosioekonomisten ryhmien mukaisesti jaoteltu elinajanodote” toiminta.

                  —

                  Kehitetään kansanterveyttä, ennaltaehkäisyä ja terveyden edistämistä koskevista jäsenvaltioiden toimintalinjoista indikaattoreita ja tiedonkeruuta sekä EU:n politiikan ja lainsäädännön terveysvaikutusta (myös toteuttavuus ja kustannukset) koskevia indikaattoreita.

                  —

                  Tuetaan terveysindikaattorijärjestelmiä ja –raportointia jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön terveysindikaattoriluettelon ja terveen elinajan indikaattorin avulla siten, että erityisesti keskitytään niiden käytön integrointiin niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet EU:hun 1. toukokuuta 2004 jälkeen, sekä ehdokasmaissa.

            2.1.1.2   Terveystietojärjestelmän käyttö (liitteen 1.1 kohta)

                  —

                  Tehdään terveystarkastuskyselyitä koskevia pilottitutkimuksia osana toteutettavuustutkimusta (11). Luodaan tai parannetaan sairastuneisuusrekistereitä, jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot sellaisten tärkeimpien ja kroonisten sairauksien osalta (myös toteutettavuus ja kustannukset), joista on käytettävissä indikaattoreiden vankat perusmääritelmät (12), nykyisten hankkeiden alaan vielä kuulumattomien sairauksien osalta (13).

                  —

                  Nykyisten tai äskettäin luotujen terveyshaastatteluvälineiden pohjalta tunnistetaan ja arvioidaan tapauskohtaiset kysymykset Euroopan sosiaalitilastokyselyjen moduulijärjestelmän terveyttä käsittelevää osaa varten.

                  —

                  Kehitetään edelleen ja pannaan täytäntöön kielestä riippumaton järjestelmä kuolinsyyn automaattista koodausta varten (IRIS).

                  —

                  Toteutetaan henkilövahinkojen tietokanta (IDB) (14) kaikissa jäsenvaltioissa, mihin kuuluu erityisesti kaikkia tapaturmia (myös kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia) koskevien tietojen keruu ja käsittely uuden, yhdenmukaistetun koodausjärjestelmän mukaisesti.

            2.1.1.3   Mekanismien kehittäminen terveyskysymysten raportointia ja analysointia ja kansanterveysraporttien laatimista varten (liitteen 1.4 kohta)

                  —

                  Tarjotaan näyttöä ja raportoidaan vaikutuksesta, joka yhteisön toimintalinjoilla on terveyteen, terveydentilaan ja talouskasvuun sekä kestävään kehitykseen.

                  —

                  Tuotetaan raportteja, joiden aiheena ovat valikoidut väestöryhmät (esim. naiset ja lapset), vammaisuuden vaikutukset ja riskitekijät (esim. näkövamma), suojelu sähkömagneettisille kentille altistumisen riskeiltä, sähkömagneettisille kentille altistumista kuvaavien sopivien indikaattoreiden ja siihen liittyvien suuntaviivojen valinta sekä ympäristötekijöiden ja terveyden väliset yhteydet.

                  —

                  Tuetaan kuolinsyytilastojen syvällistä analysointia, jotta kuolleisuussuuntauksista saataisiin uutta tietoa ja jotta muutoksia voitaisiin seurata kaikkialla EU:ssa, sekä vältettävissä olevien kuolinsyiden analysointia (tähän sisältyy myös työ, jota tehdään vältettävissä olevien kuolinsyiden hyväksyttävän määritelmän aikaansaamiseksi).

            2.1.1.4   Strategioiden luominen muiden kuin tarttuvien tautien aiheuttamia terveysuhkia koskevien tietojen vaihtamiseksi ja tällaisten uhkien torjumiseksi (liitteen 1.2 kohta).

                  —

                  Tuetaan tautitietohankkeita, jotka liittyvät tällaisten tautien esiintymiseen, hoitoon, riskitekijöihin, riskien pienentämisstrategioihin, sairauskustannuksiin ja sosiaaliseen tukeen kehittämällä suosituksia parhaiksi toimintatavoiksi.

                  —

                  Kehitetään strategioita ja mekanismeja tietojen vaihtamiseksi harvinaisista sairauksista kärsivien ihmisten keskuudessa sekä entistä parempien epidemiologisten tutkimusten, kodifikaation, luokittelun ja määritelmien edistämiseksi.

                  —

                  Tuetaan harvinaisia sairauksia käsitteleviä Euroopan verkostoja ja pyritään luomaan suuntaviivoja hoitoa koskeville parhaille toimintatavoille sekä jakamaan tietoa näistä sairauksista ja arvioimaan toimintaa.

                  —

                  Tehdään toteutettavuustutkimuksia, jotta voitaisiin laatia menetelmiä kattavien tietojen keräämiseksi valtioiden rajat ylittävän terveydenhuollon laajuudesta ja vaikutuksesta. Tämä yhdistetään nykyisiin tietojenkeruujärjestelmiin jäsenvaltioissa, ja vältetään tarpeettoman hallinnollisen rasituksen aiheuttamista.

            2.1.1.5   Verkkovälitteinen terveydenhuolto (liitteen 1.6 ja 1.8 kohta)

                  —

                  Parannetaan yhteyksiä kansallisten ja alueellisten verkkosivustojen, kansalaisjärjestöjen verkkosivustojen sekä EU:n terveysportaalin välillä (15). Parannetaan EU:n luetteloita ja tietojen saatavuutta merkittävistä lääketieteellisen tiedon lähteistä.

                  —

                  Tuetaan hankkeita, joilla parannetaan terveystiedon kulkua terveysinstituutioiden sisällä ja niiden välillä (potilasturvallisuuden ja julkisen terveysraportoinnin parantaminen, tehokkaan verkostoitumisen tukeminen ja/tai erilaisten kustannus–laatuskenaarioiden esittely).

                  —

                  Kehitetään raportointia, joka koskee potilaiden ja terveysalan työntekijöiden käyttäytymisen ja näkemysten muutoksia, jotka ovat seurauksia verkkovälitteisen terveydenhuollon ratkaisuiden käyttöönotosta, mallinnetaan tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvien muutosten aiheuttamia turvallisuus- ja riskivaikutuksia.

            Yhteistyössä EU:n muiden toimintalinjojen kanssa:

                  —

                  Tuetaan ja levitetään pilottihankkeita, joita yhteisö ja innovaatio-ohjelma ja muut yhteisön välineet (16) toteuttavat ja joissa käsitellään potilastiivistelmiä, potilas-, henkilöstö- ja kohdetunnisteita, sähköisiä lääkemääräyksiä, hätätilanteen tietokokonaisuuksia ja semanttisen yhteentoimivuuden kehittämistä.

                  —

                  Analysoidaan luottamuksellisuuteen liittyviä oikeudellisia, lääketieteellisiä ja eettisiä kysymyksiä. Verkkovälitteisen terveydenhuollon ja terveyden sähköisen seurannan käytön myötä syntyvän tiedon omistajuuden ja saatavuuden analysointi, erityisesti terveystietojen sähköinen vaihto rajatylittävissä tapauksissa. Seuranta- ja raportointijärjestelmät; ennaltaehkäisy ja edistäminen, lievittävä hoito ja kotihoito.

            2.1.1.6   Tieto ympäristöstä ja terveydestä (liitteen 1.1 kohta)

                  —

                  Luodaan ympäristö- ja terveystietojärjestelmä lisäämällä yhteyksiä eri tietokokonaisuuksien välillä ja tehdään pilottitutkimuksia, jotka koskevat ympäristö- ja terveysmuuttujien yhteistä seurantaa. Tehdään paikallisia ympäristö- ja terveystoimitutkimuksia, joihin sisältyvät sosioekonomiset piirteet. Tehdään tutkimuksia sairauksien (hengityselinsairaudet sekä sydän- ja verisuonisairaudet) mahdollisista ympäristösyistä sekä pitkäaikaisen ja vähäisen yhdistetyn ympäristöstressitekijöille altistumisen terveysvaikutuksista. Parannetaan hengityselinsairauksiin sekä sydän- ja verisuonisairauksiin liittyvien kuolleisuus- ja sairastuvuustietojen laatua. Lisäksi seuraavat: altistusvastetoiminnot, sairauksien yhteisesiintyminen ja toistuvuuksien havaitsemiseen perustuvat varhaisvaroitukset.

                  —

                  Raportoidaan kaupunkisuunnittelun suuntaviivoista, jotka ovat merkittäviä terveyden ja erityisesti sairauksien torjunnan ja terveyden edistämisen kannalta.

                  —

                  Toteutetaan lisätutkimuksia sähkömagneettisesta kentästä niiltä osin, joissa EU:n tiedekomiteat, aihetta käsittelevät hankkeet ja WHO ovat todenneet puutteita (eli pitkän aikavälin vaikutukset alhaisesta altistuksesta sähkömagneettiselle kentälle, myös radiotaajuustunnistus – RFID), ja tehdään toteutettavuustutkimus hälytysindikaattoreista ja sähkömagneettisiin kenttiin liittyvistä seurantatarpeista. Tuetaan tutkimuksia, joissa käsitellään riskien ymmärtämistä ja parhaista toimintatavoista viestimistä, ja tuetaan sähkömagneettisen kentän mittaamista koskevien suuntaviivojen sekä sähkö- ja matkapuhelinyrityksille tarkoitettujen asennusta koskevien suuntaviivojen kehittämistä.

            2.1.1.7   Hyviä toimintatapoja koskevan tiedon- ja kokemustenvaihdon tukeminen (liitteen 1.7 kohta)

                  —

                  Edistetään potilasturvallisuutta ja terveydenhuoltopalveluiden laatua tukemalla Euroopan tasoisen yhteistyön kehitystä toimivaltaisten viranomaisten ja alan sidosryhmien välillä. Tämän alan toimiin kuuluu potilasturvallisuuden parantamista koskevien parhaiden toimintatapojen vaihto, myös siten, että siihen osallistuvat terveysalan työntekijät ja että aihetta koskevaa koulutusta ja tietoaineistoja koordinoidaan. Hankitaan parempaa tietoa potilasturvallisuustoimista sekä turvaltaan puutteellisten palveluiden ja lääketieteellisten virheiden taloudellisista seurauksista. Tuetaan kansallisia ja alueellisia elimiä, jotka panevat täytäntöön henkilövahinkojen ehkäisemisstrategioita.

                  —

                  Tuetaan terveysalan neuvoa-antavien elinten verkottumista jäsenvaltioissa.

                  —

                  Tuetaan aloitteita ja kumppanuussuhteita, jotta terveyslukutaitoa voidaan arvioida ja kehittää.

            2.1.1.8   Terveysvaikutuksen ja terveysteknologian arviointi (liitteen 1.5 kohta)

                  —

                  Kehitetään välineitä, joilla voidaan seurata terveysalan toimintalinjojen kustannustehokkuutta sekä niiden talousvaikutusta.

                  —

                  Kehitetään tiedotus-, verkottumis- ja yhteystoimintaa, jolla on tarkoitus lisätä EU:n rakennerahastoista tukea saavia strategisia terveysinvestointeja.

                  —

                  Tuetaan EU:n terveysteknologian arviointiverkostoa nykyisten hankkeiden (17) yhteydessä toteutetulla työllä sekä yhteyksillä lääkefoorumissa tehtävään työhön.

            2.1.1.9   Toimet terveystiedon parantamiseksi kansanterveyden kehittämistä varten (3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta, liite 1.4, 1.5 ja 1.7 kohta)

                  —

                  Perustetaan verkosto asianajajille, jotka käsittelevät terveyden kannalta merkittävää lainsäädäntöä EU:n jäsenvaltioissa (EU:n terveyslainsäädäntö). Verkoston olisi tarjottava tietoa siitä, miten lainsäädäntöä voidaan käyttää terveyden edistämiseen, ja annettava panoksensa politiikan kehittämiseen ja vaikutustenarviointeihin. Se voi myös tarjota tilaisuuden terveyslainsäädäntöä koskevan tiedon jakamiseen ja siirtämiseen.

            2.1.2   Nopea ja koordinoitu reagoiminen terveysuhkiin – 2 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan a alakohta
      Tämän jakson toimilla on tarkoitus parantaa valmistautuneisuutta kansanterveysuhkiin ja kansanterveysalan hätätilanteisiin ja varmistaa niihin liittyvät nopeat vastatoimet. Niillä tuetaan erityisesti tartuntatauteja koskevan yhteisön verkoston (18) ja Euroopan yhteisön muun kansanterveyslainsäädännön puitteissa toteutettavaa yhteistyötä ja niillä voitaisiin täydentää Euroopan yhteisön tutkimuksen puiteohjelman toimintoja.
      Riskinarviointitoiminnat, esim. seuranta kuuluvat vuonna 2005 toimintansa käynnistäneen tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tehtäviin (19). Riskien ja terveysuhkien kansallisen hallinnan tukemiseen tarkoitettuja toimia on käynnistetty tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen myötävaikutuksella, jotta vahvistettaisiin EU:n laajuista yhteistyötä ja näin varmistettaisiin, ettei päällekkäisyyksiä synny.
      Biologisten tekijöiden tahallisesta levittämisestä aiheutuvien uhkien torjuntaan liittyvien toimien toteutus nivoutuu kiinteästi tartuntatauteja koskevien meneillään olevien toimien toteutukseen. Näitä ja kemiallisten tekijöiden tahalliseen levittämiseen liittyviä toimia kehitetään, ja perustana ovat terveysministerien 15. marraskuuta 2001 pitämän kokouksen päätelmät ja niiden perusteella laadittu ohjelma (20), joka koskee yhteistä valmiutta torjua biologisia ja kemiallisia iskuja (terveysturva).
      2.1.2.1   Toimintaedellytykset influenssapandemian käsittelyyn ja erityisten terveysuhkien kohtaamiseen (liitteen 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 ja 2.8 kohta)
      Tämän toimen tarkoituksena on luoda toimintaedellytyksiä ja strategioita, joilla voidaan auttaa jäsenvaltioita, hakijamaita, ETA/EFTA-maita ja koko yhteisöä käsittelemään terveysuhkia. Ensisijalle on asetettava influenssapandemian uhka sekä toiminta influenssan ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi, yhteinen tiedotusstrategia ja valmius hätätilanteessa sekä pandemian ja siihen liittyvien vastatoimien terveys- ja sosioekonomista vaikutusta koskevat tiedot ja laadukkaat työkalut koordinoidusti Euroopan yhteisön tutkimuksen puiteohjelman toimintojen kanssa (21).
      Muina painopisteinä ovat seuraavat:

                  —

                  muiden kuin tarttuvien tautien aiheuttamat uhkat, jotka liittyvät esimerkiksi kemiallisiin ja ympäristötekijöihin ja edellyttävät nopeaa toimintaa;

                  —

                  kemiallisia tekijöitä koskevan varhaisvaroitusjärjestelmän jatkokehitys ja jäljitettävyyttä koskeva työ kansanterveyden kannalta merkittävien vaarallisten aineiden rajatylittävien kuljetusten yhteydessä;

                  —

                  tarttuvien tautien hallinta siirtolaisten terveyden ja rajatylittävien kysymysten osalta, myös seulontaan ja kontaktijäljitykseen liittyvät seikat;

                  —

                  logististen kysymysten käsittelyyn tarjottava apu (esim. lääkkeiden hankinta, varastointi, jakelu) sekä muut kuin lääketieteelliset toimet (esim. sosiaalisen välimatkan kasvattamiseen tähtäävät toimenpiteet, saapumis- ja poistumistarkastukset, desinfiointitoimenpiteet) hätätilanteiden aikana.

            2.1.2.2   Yleinen valmius ja reagointi (liitteen 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.4 kohta)
      Toimilla pitäisi pyrkiä parantamaan terveysalan valmistautumista kriisitilanteisiin ja tukea alojen välistä yhteistyötä (esim. pelastustoimi, elintarvikeala, eläintuotantoala), jotta varmistettaisiin johdonmukainen reagointi kriisitilanteessa. Toimissa olisi keskityttävä riskin- ja kriisinhallinnan tukeen sekä riskiviestinnän kysymyksiin.
      Erityisen tärkeitä ovat seuraavat:

                  —

                  toimet, joilla tuetaan yleisen valmiussuunnitelman täytäntöönpanoa, kuten erilaisten terveydenhoitolaitosten väliset yhteydet (esim. sairaalat ja kriisikeskukset kansallisella tai aluetasolla), jotta voitaisiin valmistautua laajoihin kokoontumisiin ja parantaa mahdollisuuksia lievittää laajamittaisten hätätilanteiden vaikutusta (esim. uhrit ja muuttoaallot tai -tulvat, heikossa asemassa olevat ryhmät, siirtymään joutuneet ihmiset ja pakolaiset); toimia tarvitaan myös liike-elämän jatkuvuuden tukemiseksi hätätilanteissa (esim. kansanterveyden kannalta hyödyllisten palveluiden tarjoaminen vaikutukseltaan laaja-alaisten tapahtumien aikana);

                  —

                  toimet, joilla lisätään nykyisten tai uusien – myös oikeudellisten – työkalujen ja välineiden käyttöä, jotta helpotettaisiin kansainvälisten matkustajien jäljitettävyyttä (esim. lentomatkustajien jäljitettävyys, kun epäillään patogeenisten mikro-organismien aiheuttamaa saastumista) ja kontaktijäljitystä;

                  —

                  toimet, joilla tuetaan valmiuksien rakentamista poliisi- ja terveysviranomaisten yhteistoimia varten;

                  —

                  toimet, joilla tuetaan sellaisten valmiuksien rakentamista ja täytäntöönpanoa, joita maailman terveyskokouksen hyväksymän kansainvälisen terveyssäännöstön (22) noudattaminen edellyttää (esim. mekanismit, joilla tarvittaessa käynnistetään ja pannaan täytäntöön kansainvälisten matkustajien jäljitys);

                  —

                  innovatiivisten tietoteknisten välineiden käyttö terveysuhkien analysointiin; näitä ovat esim. paikkatietojärjestelmät, spatiotemporaalinen analyysi, uudet varhaisvaroitus- ja ennakointijärjestelmät, diagnoositietojen automaattinen analyysi ja vaihto;

                  —

                  keinot, joilla käsitellään kuljetukseen liittyviä kysymyksiä (esim. näytteiden postitusharjoitus) ja uusien diagnoosimenetelmien soveltaminen (esim. uusien tai kehittymässä olevien patogeenien ring-testit).

            2.1.2.3   Terveysturva ja tartuntatautien valvonnan kannalta merkitykselliset strategiat (liitteen 2.2, 2.4, 2.5 ja 2.9 kohta)
      Terveydenhuollon eri tilanteissa syntyvien vaarojen torjuntaan tarkoitettujen toimintalinjojen ja suunnitelmien tarkastelua, kehittämistä ja arviointia koskevassa tiedossa ja osaamisessa on edelleen aukkoja. Tällaiset tilanteet ulottuvat yleislääkärin vastaanotolta ja ensiapuasemilta aina kaikkien erikoistuneimpiin sairaalaosastoihin, myös niihin, jotka on varustettu hoitamaan potilaita, joihin liittyy suuri riski.
      Potilasturvallisuuden ja terveydenhuollon laadun parantamista jäsenvaltioissa voidaan tukea Euroopan tasoisella verkottumisella ja omaksumalla soveltuvia strategioita ja rakenteita, joilla voidaan vastata terveydenhuollon hätätiloihin ja valvoa tartuntatauteja. Tällä toimella pyritään edistämään toimintaa, joka liittyy tartuntatautivalmiuteen (esim. ennalta ehkäisevät rokotukset ja rokotevarastot) ja näiden tautien valvontaan tai hävittämiseen sekä potilasturvallisuuteen. Tukea voitaisiin myöntää toimille, joilla edistetään viestintää eri ammattialojen kesken (esim. yleislääkärit, farmaseutit, eläinlääkärit ja tässä yhteydessä merkittävät ei-lääketieteelliset ammattialat) sekä helpotetaan yhteistyötä perusrakenteiden ja verkostojen kautta.
      Muina painopisteinä ovat toimet, joilla tuetaan seuraavia:

                  —

                  lapsuusiän tartuntatautien torjunta- ja ehkäisyohjelmat (myös toimet, joilla edistetään rokotus- ja immunisaatiostrategioita koskevien parhaiden toimintatapojen vaihtoa, esim. päätöksen N:o 2119/98/EY mukaiset torjuttavissa olevien tautien rokotukset) (23) sekä toimet (rokotteiden, kemikaalien, viruslääkkeiden ja muiden lääkeaineiden ja lääkinnällisten laitteiden) haittavaikutusten valvomiseksi yhteistyössä Euroopan lääkeviraston (EMEA) kanssa;

                  —

                  verkostoituminen ja tietojen jakaminen jäsenvaltioiden välillä, jotta voitaisiin kehittää potilasturvallisuutta ja hoidon laatua, erityisesti terveydenhoitoon liittyvien infektioiden ja mikrobilääkeresistenssin mutta myös muiden sairaala- ja terveydenhoitoympäristöön liittyvien altistusten (kemiallinen altistus, lääkkeet, desinfiointi, sisäilman laatu jne.) hallintaa ja valvontaa sekä toimet, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin seikkoihin: parhaiden toimintatapojen vaihto potilasturvallisuuden alalla (raportointi- ja oppimisjärjestelmät, koulutus), mekanismien ja työkalujen kehittäminen potilaille, kansalaisille ja terveydenhoidon työntekijöille annettavien potilasturvallisuutta koskevien tietojen parantamiseksi, paremman tietämyksen hankkimiseksi potilasturvallisuustoimista ja turvaltaan puutteellisten palveluiden ja lääketieteellisten virheiden taloudellisista seurauksista sekä kansallisten toimintalinjojen ja ohjelmien tukemiseksi.

            2.1.2.4   Veren, kudosten, solujen ja elinten turvallisuus (liitteen 2.6 ja 2.7 kohta)
      Tällä toimella pyritään edistämään terapeuttiseen käyttöön tulevien ihmisperäisten aineiden laatua, turvallisuutta ja riittävyyttä (elimet, kudokset, solut, veri ja veren komponentit) niiden keruun, käsittelyn, jakelun ja käytön yhteydessä. Näillä toimilla pitäisi tukea nykyisen EU-lainsäädännön täytäntöönpanoa.
      Etusijalle asetetaan toimet, joissa

                  —

                  suunnitellaan työkaluja, joilla tarjotaan käytännön ohjausta riskinarvioinnissa ja validointimenettelyissä ihmisperäisten aineiden hankinnan, käsittelyn, varastoinnin ja jakelun aikana;

                  —

                  tehdään yksityiskohtaisia riskinarviointeja eri tyyppisistä menettelyistä ja pyritään laatimaan omat suuntaviivat kullekin prosessi- ja ainetyypille. Niissä olisi otettava huomioon aineiden käsittelytapa ja se, miten ne siirretään ihmiselimistöön;

                  —

                  pyritään edistämään vapaaehtoista ja korvauksetta tehtävää ihmisperäisten aineiden luovutusta. Toimilla olisi jaettava tietoja tavanomaisista käytännöistä, joita sovelletaan ihmisperäisten aineiden luovuttajille tarjottaviin korvauksiin sairaaloissa ja hankintaorganisaatioissa.

            2.1.3   Terveyteen vaikuttavat tekijät – 2 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan b alakohta
      Tämän alan toimilla pyritään:

                  —

                  pönkittämään EU:n toimintalinjoja ja toimia, jotka koskevat terveyteen vaikuttavia tekijöitä,

                  —

                  tukemaan toimia, joilla tarjotaan ja vaihdetaan hyviä toimintatapoja,

                  —

                  edistämään monialaisia ja yhteenkokoavia, useiden terveyteen vaikuttavien tekijöiden välisiä toimintatapoja sekä maksimoimaan eri maiden ponnistelut.

            Vuonna 2007 etusijalle asetetaan hankkeet, jotka liittyvät terveyteen vaikuttavia tekijöitä käsitteleviin EU:n toimintalinjoihin ja strategioihin. Tällaisia tekijöitä ovat mielenterveys, ravinto ja liikunta, tupakointi, huumausaineet, alkoholi sekä ympäristö ja terveys. Erityishuomiota kiinnitetään hankkeisiin, joissa käsitellään hyviä toimintatapoja terveyteen liittyvien elämäntaitojen välittämiseksi erityisesti lapsille ja nuorille ja jotka kattavat sekä riski- että suojatekijät ja vaikuttavat elämäntapaan ja käyttäytymiseen. Hankkeista on myös käytävä ilmi, että niissä on otettu huomioon laajemmat sosioekonomiset näkökohdat, ja niillä olisi tuettava terveyden epätasa-arvon vähentämistä.
      Vuodelle 2007 on nimetty seuraavat painopisteet:
      2.1.3.1   Riippuvuutta aiheuttavia aineita koskevien yhteisön keskeisten strategioiden tukeminen (liitteen 3.1 kohta)
      Tupakoinnin valvontatoimien tukitoimet
      Hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraaviin:

                  —

                  kehitetään innovatiivisia strategioita ja parhaita toimintatapoja, jotka liittyvät tupakoinnin torjunta- ja lopettamismenetelmiin ja joissa keskitytään nuoriin ja työikäisiin;

                  —

                  passiivinen tupakointi: arvioidaan savuttomuuteen tähtäävien toimintalinjojen vaikutusta jäsenvaltioissa passiiviseen tupakointiin ja tupakan kulutukseen;

                  —

                  tupakkatuotteiden valvonta: tupakoinnin torjuntaa koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden vaikutusta, täytäntöönpanoa ja kehittämistä käsittelevä työ, erityisesti tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanoon liittyvä tupakan ainesosia, päästöjen valvontaa sekä julkista tiedottamista koskeva työ EU:n tasolla.

            Alkoholia koskevat toimet liitetään yleiseen strategiseen toimintatapaan alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi, kuten esitetään komission tiedonannossa, joka käsittelee EU:n strategiaa jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä (24).
      Hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraavassa esitettäviin seikkoihin:

                  —

                  kehitetään standardoidut menetelmät alkoholipolitiikan kustannus–hyötyanalyyseja varten, jotta voidaan arvioida alkoholia koskevien EU:n nykyisten toimintalinjojen taloudellista vaikutusta;

                  —

                  laaditaan standardoituja vertailevia kyselytutkimuksia, joissa käsitellään runsasta alkoholinkäyttöä, runsasta kertajuomista, juopumista, juomatapoja, alkoholiriippuvuutta sekä kirjaamatta jäävää kulutusta;

                  —

                  kerätään parhaita toimintatapoja työpaikan strategioista, joilla vähennetään haitallisen ja vaarallisen alkoholinkulutuksen talousvaikutusta (esim. vähennetään poissaoloja, juomista työaikana, työskentelyä krapulaisena ja työttömyyttä);

                  —

                  verkotetaan, arvioidaan ja kerätään parhaita toimintatapoja sellaisista riittävästi resursseja saaneista yhteisöjä mobilisoivista ja niihin vaikuttavista hankkeista, joihin osallistuu eri sektoreita ja kumppaneita turvallisempien juomisympäristöjen luomiseksi;

                  —

                  annetaan tukea parhaiden toimintatapojen kehittämiselle mainonnan, itsesääntelyn ja seurannan alalla.

            Huumausaineisiin liittyvät toimet
      EU:n huumausainestrategian ja toimintasuunnitelman sekä huumausaineita koskevan neuvoston suosituksen (25) mukaisesti hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraaviin:

                  —

                  kehitetään ja parannetaan ehkäisyohjelmia, otetaan huomioon sukupuolierot ja kohdistetaan toiminta tiettyihin tilanteisiin (esim. työpaikat);

                  —

                  pannaan täytäntöön ja pidetään yllä haittojen vähentämiseen tähtääviä ohjelmia heikoimmassa asemassa olevissa ryhmissä, jotta voitaisiin torjua tartuntatautien leviäminen (esim. tuberkuloosi, hepatiitti, hiv/aids) vankien, suonensisäisten huumeiden käyttäjien sekä heidän seksikumppaniensa keskuudessa tai äidiltä lapselle;

                  —

                  kehitetään parhaita toimintatapoja, jotta voitaisiin parantaa sosiaalisten, psykologisten ja lääketieteellisten palveluiden saatavuutta huumausaineiden käyttäjien keskuudessa, ja erityisesti nuoriin keskittyen;

                  —

                  kehitetään ja parannetaan niille suunnattua koulutusta, jotka työskentelevät suoraan kosketuksissa huumausaineiden käyttäjien kanssa (esim. hälytyspalvelut).

            2.1.3.2   Elämäntapoja koskevat yhteenkokoavat toimintatavat (2 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan b alakohta, liitteen 3.1 kohta)
      Ravintoa ja liikuntaa koskevien toimien osalta, kun valmistellaan ja tuetaan tulevaa valkoista kirjaa ravinnosta ja liikunnasta sekä 11. syyskuuta 2006 julkaistua raporttia vihreään kirjaan saaduista vastauksista, hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraaviin:

                  —

                  hyvät toimintatavat ravintoa ja liikuntaa käsittelevissä koulutusohjelmissa, myös kouluissa;

                  —

                  terveitä elämäntapoja yhteisöissä käsitteleville useiden sidosryhmien yhteistyöaloitteille tarjottava pilottituki, kun kohteena ovat erityisen heikossa asemassa olevat ryhmät, kuten lapset;

                  —

                  sellaisten toimien teho, jotka on toteutettu kuluttajien käytöksen muuttamiseksi elintarvikkeiden valinnan ja liikunnan osalta;

                  —

                  toimintalinjojen ja toimenpiteiden arviointi (terveysvaikutuksen arvioinnit/kustannus–hyötyanalyysit);

                  —

                  näyttöä tai työkaluja politiikan suunnittelun tueksi lapsiin kohdistuvan elintarvikemainonnan alalla;

                  —

                  liikunnan tehostaminen terveitä ympäristöjä luomalla ja tuomalla mukaan muita toimialoja (esim. kaupunkisuunnittelu, liikenne, arkkitehtuuri).

            Hiviä/aidsia sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat toimet: hivin/aidsin torjuntaa koskevan komission tiedonannon (26) mukaisesti hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraavia aiheita sivuaviin kysymyksiin:

                  —

                  jatkuvat hiv-tartunnat miesten kanssa sukupuoliyhteydessä olevien miesten keskuudessa – verkostojen rakentamisen kautta tiiviissä yhteistyössä tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen ja muiden aiheeseen liittyvien Euroopan elinten kanssa, torjuntaa käsitteleviä viestintästrategioita tukien ja kohdennettuja, innovatiivisia mekanismeja hyödyntäen;

                  —

                  keinot vaihtaa ja levittää sekä kansallisia että kansainvälisiä kokemuksia, jotka koskevat tietoisuuden lisäämistä hivistä/aidsista ja seksuaaliterveydestä;

                  —

                  hyvän toimintatavan ja ohjauksen määrittely vapaaehtoista hiv-neuvontaa ja -testausta varten, kun otetaan huomioon heikossa asemassa olevien ryhmien monimuotoisuus (esim. nuoret, maahanmuuttajat, suonensisäisten huumeiden käyttäjät);

                  —

                  haittojen vähentämistoimiin (ehkäisy, hoito ja tuki) liittyvän hyvän toimintatavan määrittely ja levittäminen siten, että keskitytään heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja erityisesti suonensisäisten huumeiden käyttäjiin;

                  —

                  innovatiiviset strategiat, joilla edistetään turvallisempaa seksiä nuorten ja väestön riskiryhmien keskuudessa; tähän sisältyy myös kohdennettujen palveluiden saanti sekä tietoisuuden parantaminen sukupuolitaudeista ja niiden ehkäisystä.

            Mielenterveyttä koskevat toimet pohjautuvat EU:n mielenterveysstrategian (27) suuntauksiin ja hanke-ehdotuksissa olisi keskityttävä seuraaviin:

                  —

                  mekanismien kehittäminen, jotta voidaan tunnistaa ja tarkastella hyvää toimintatapaa, johon yhdistyy nykyhankkeista saatu tietämys ja johon sisältyy toimenpiteitä, joilla tuetaan johtavan käytännön näkyvää tunnustamista mielenterveyden edistämistyössä, mielenterveysongelmien ehkäisyä, stigman torjuntaa, mielenterveysongelmista kärsivien ihmisten osallisuuden ja heidän ihmisoikeuksiensa edistämisestä;

                  —

                  johtajuuden ja verkostoitumisen tukeminen työpaikalla tapahtuvan mielenterveyden edistämisten ja mielenterveysongelmien ehkäisyn laajaa integrointia varten ja siten, että mielenterveyden ja työelämän myönteistä tasapainoa kohennetaan;

                  —

                  mielenterveyden edistämiseen ja mielenterveysongelmien ehkäisyyn tehtävien investointien kustannustehokkuudesta saadun näytön kartoittaminen.

            2.1.3.3   Terveyteen laajemmin vaikuttavia tekijöitä koskevat kansanterveystoimet (liitteen 3.2 ja 3.3 kohta)
      Terveyteen vaikuttavia sosiaalisia tekijöitä koskevissa toimissa keskitytään politiikan suunnitteluun, innovatiivisiin toimintatapoihin ja arviointiin sekä erityisesti seuraaviin:

                  —

                  hyvän toimintatavan jakaminen tietoisuuden lisäämisestä, myös perustojen tai verkostojen tai vastaavien kattavien ja useita sidosryhmiä käsittävien mekanismien kehittäminen;

                  —

                  hyvän toimintatavan dokumentointi ja arviointi kysymyksissä, jotka koskevat terveydenhuollon saatavuutta ja terveydenhuollon tuloksissa olevia eroja sosiaaliryhmittäin;

                  —

                  innovatiiviset toimintatavat siirtolaisten terveyskysymysten käsittelyssä;

                  —

                  hyvää toimintatapaa koskevien suositusten vaihtaminen ja kehittäminen työpaikalla tapahtuvassa terveyden edistämisessä siten, että keskitytään erityisesti ikääntyviin työntekijöihin ja työuran pidentämiseen. Tätä voidaan toteuttaa tiiviissä yhteistyössä työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevän toiminnan kanssa.

            Ympäristötekijöitä koskevissa toimissa keskitytään ympäristöterveystoimintasuunnitelman (28) mukaisesti kansanterveystoimintaan, jossa kehitetään verkostoja sisäilman laatua, myös kustannus–hyötyanalyyseja, koskevien parhaiden toimintatapojen, suuntaviivojen ja korjaavien toimenpiteiden keruuta varten sekä kansallisella että paikallistasolla. Ne kohdistuvat erityisesti seuraaviin seikkoihin:

                  —

                  ennalta ehkäisevät ja korjaavat toimenpiteet radonaltistuksen vähentämiseksi;

                  —

                  korjaavat toimenpiteet ilmanvaihdon parantamiseksi erityisesti kouluissa;

                  —

                  pienpolttolaitteiden käyttö ja ylläpito;

                  —

                  rakennusten kosteus.

            2.1.3.4   Sairauksien ja henkilövahinkojen ehkäisy (2 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan b alakohta)
      Sairauksien ehkäisyä koskevissa hanke-ehdotuksissa olisi nykyisen toiminnan pohjalta keskityttävä suuntaviivojen ja parasta toimintatapaa koskevien suositusten kehittämiseen keskeisten kansanterveyssairauksien kuten syövän, diabeteksen ja hengityselinsairauksien käsittelemiseksi.
      Henkilövahinkojen torjuntaa koskevissa hankkeissa olisi asetettava etusijalle seuraavat:

                  —

                  turvallisuusohjelmien laatiminen ja täytäntöönpano urheilumuodoissa, joissa riski on suuri, yhteistyössä Euroopan urheilujärjestöjen kanssa;

                  —

                  toimintasuuntautuneiden työkalujen kehittäminen tiiviissä yhteistyössä Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (29) kanssa nuorien työntekijöiden henkilövahinkojen torjuntaa varten;

                  —

                  sellaisten täytäntöönpanotoimien tukeminen, joilla pyritään kehittämään lasten turvallisuutta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia ja joissa keskitytään erityisesti edunvalvontaan ja intensiiviseen viestintään;

                  —

                  tiedon ja osaamisen vaihdon edistäminen asiantuntijapaneeleiden ja kuulemisten kautta sekä tarjoamalla ”selvityskeskusten” tyyppistä kestävää toimintaa, jossa käsitellään hyviä toimintatapoja.

            2.1.3.5   Valmiuksien kehittäminen
      Etusijalle asetetaan:

                  —

                  koulutuslaitosten välisen yhteistyön edistäminen yhteisten eurooppalaisten kurssien ja moduulien sisällöstä kansanterveyden avainaloilla sekä räätälöityjen opetusohjelmien kehittäminen terveydenhuoltohenkilöstölle ja muille mielenterveyspalveluiden tarjontaan osallistuville;

                  —

                  lyhyen aikavälin tuki valmiuksien kehittämiseksi valikoiduissa eurooppalaisissa verkostoissa, jotka ovat tärkeitä kansanterveyden kannalta ja joilla on merkittävä Euroopan laajuinen kattavuus; tuella pyritään korjaamaan erityisiä maantieteellisiä tai kehittymiseen liittyviä heikkouksia. Erityishuomiota kiinnitetään niiden kansalaisjärjestöjen valmiuksiin, jotka toimivat hivin/aidsin alalla ja tukevat hivin ja aidsin kanssa elävien ihmisten integroimista retroviruslääkeohjelmiin ja näiden ohjelmien noudattamista.

            2.2   Tarjouspyynnöt
      Palveluhankinnat olisi rahoitettava budjettikohdista 17 03 01 01 ja 17 01 04 02. Tarjouspyyntöjen suuntaa-antava kokonaismäärä olisi enintään 4 064 000 euroa (30).
      Helmikuuhun 2007 (suuntaa-antava aika) mennessä on määrä tehdä hankintasopimusten lisärahoitusta koskeva päätös.
      Seuraavista työaloista on keskusteltu:

         TERVEYTTÄ KOSKEVAT TIEDOT

                  1)

                  sähkömagneettisille kentille (0 Hz–300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston suosituksen 1999/519/EY (31) täytäntöönpanokertomuksen tarkistus ja päivitys;

                  2)

                  tuki tapauskohtaisille pilottitutkimuksille, joissa hyödynnetään Eurobarometri-tutkimusta;

                  3)

                  raportointi terveydensuojeluvaatimusten integroinnista yhteisön politiikan eri lohkoihin, myös terveysvaikutusten arviointimenetelmät, jotka on jo laadittu yhteisön tasolla;

                  4)

                  EU:n terveysportaalin hallinto, toimitustyö, päivittäminen ja kehittäminen;

                  5)

                  kansanterveysohjelmaa koskeva tiedonanto;

                  6)

                  tieteellisten sihteeristöjen perustamistuki;

                  7)

                  potilasturvallisuus: integroidun kattoverkoston luominen, jotta voitaisiin kehittää potilasturvallisuuden alan yhteistyötä, keskittyen kulttuureihin, johtajuuteen ja kliiniseen hallintotapaan, raportointiin ja oppimismekanismeihin, parhaiden toimintatapojen jakamiseen ja sidosryhmien osallistumiseen.

         TERVEYSUHKAT

                  1)

                  Luodaan perustoja toiminnan valmistelulle, toteuttamiselle ja arvioinnille, koulutuksen järjestämiselle päätöksentekovälineistä ja tiiminmuodostustoiminnasta, tietoteknisten välineiden kehittämiselle valmiustoimien alalla sekä erikoistuneiden työpajojen järjestämiselle.

                  2)

                  Kartoitetaan ja kuvataan vertailulaboratorioihin liittyvää nykytilannetta, myös toteutettavuustutkimuksia, jotta voitaisiin parantaa influenssaviruskantojen luotettavaa ja ajantasaista tunnistamista, sekä erityisen merkittäviä patogeenejä koskevia EU:n standardeja, mihin sisältyy myös keskeisten teknisten ja diagnoosiresurssien tarjonta.

                  3)

                  Laaditaan hyvän toimintatavan opas laitoksille, joiden toimenkuvaan kuuluu ihmisperäisten aineiden laatu.

         TERVEYTEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT

                  1)

                  Arvioidaan terveyttä koskevien teksti- ja kuvavaroitusten käytöstä jäsenvaltioissa saatuja tuloksia ja kehitetään edelleen teksti- ja kuvavaroituskokonaisuuksia.

                  2)

                  Tuetaan palveluita, kun ne perustavat ja toteuttavat sidosryhmien verkostoja ja kuulemisprosesseja terveyteen vaikuttavien tekijöiden osalta, erityisesti ravinnon ja liikunnan, alkoholin, mielenterveyden sekä hivin/aidsin alalla.

                  3)

                  Mielenterveys: toteutetaan tutkimus otsikolla ”Mielenterveyden edistämiseen ja mielenterveysongelmien ehkäisyyn tehtävien investointien kustannustehokkuudesta saatu näyttö”.

                  4)

                  Arvioidaan ja kartoitetaan terveyteen vaikuttavia tekijöitä (erityisesti hiv/aids sekä ravinto ja liikunta) koskevien kansallisia tai sitä alemman tason strategioita.

                  5)

                  Ympäristö ja terveys: kehitetään sisäilman laatua koskevaa verkkopohjaista tietotyökalua.

            Edellä mainittujen painopisteiden lisäksi on läpikantavaksi tarpeeksi todettu kansalaisjärjestöjen panoksen koordinointi EU-tason terveysaloitteiksi: sekä nykyisillä perustoilla että muissakin aloitteissa, ravinnon ja liikunnan, alkoholin, terveyspalveluiden, mielenterveyden, lääkkeiden ja terveyden jne. kaltaisissa kysymyksissä.
      2.3   Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
      2.3.1   Yhteistyöalueet vuonna 2007
      Ohjelmasta tehdyn päätöksen 11 artiklan mukaisesti ohjelmaa täytäntöön pantaessa tehdään yhteistyötä kansanterveysalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien maiden kanssa koordinoidusti muiden samoja aiheita käsittelevien komission yksiköiden kanssa.
      Yhteistyö Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa
      Euroopan komission ja OECD:n suorien avustussopimusten on tarkoitus kattaa ne kansanterveysohjelman alat, jotka vastaavat OECD:n kansanterveysalan työsuunnitelmaa vuosille 2007–2008, ja erityisesti ne, jotka liittyvät seuraaviin:

                  —

                  terveystilinpitojärjestelmän (System of Health Accounts) ja tietojenkeruun jatkokehitys niillä aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön tilasto-ohjelmaan, erityisesti panos-, tuotos- ja tuottavuusmittausten mukaan ottaminen;

                  —

                  kannustimet tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottamiseksi terveyspolitiikassa ja siihen liittyvillä politiikan aloilla, jotka eivät jo kuulu nykyisten EU-toimien piiriin.

            Yhteistyö Maailman terveysjärjestön (WHO kanssa, myös WHO:hon kuuluvan Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen (IARC) kanssa
      Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävä yhteistyö perustuu vuonna 2007 näiden kahden järjestön välillä käynnissä oleviin aloitteisiin, ja sitä voidaan laajentaa koskemaan tähän työsuunnitelmaan sisältyviä lisäalueita, mikäli näitä aloitteita voidaan parhaiten edistää Maailman terveysjärjestön kautta.
      2.3.2   Rahoitus
      Rahoitusta edellä mainittujen kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään toimintaan voidaan myöntää ainoastaan suorilla avustussopimuksilla. Nämä olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 01 01; suorien avustusten suuntaa-antava kokonaismäärä olisi enintään 2 032 000 euroa (5 prosenttia toimintabudjetista). Tätä määrää voitaisiin lisätä käytettävissä olevan budjetin mukaisesti.
      2.4   Tiedekomiteat
      Kansanterveysohjelman kannalta merkityksellisiä tiedekomiteoita olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 01 01.
      Yhteensä 254 000 euroa osoitetaan korvausten maksamiseen henkilöille, jotka ovat tiedekomiteoiden puitteissa osallistuneet kokouksiin, jotka liittyvät tiedekomiteoiden tai esittelijöiden työhön tiedekomiteoiden lausuntoja valmisteltaessa (32). Korvaukset kattavat kaikki kansanterveysalan toimintaohjelmaan liittyvät alat: terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER:in) kustannuksista korvataan 100 prosenttia ja kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCENIHR) kustannuksista sekä koordinointikustannuksista puolestaan 50 prosenttia (ohjeellinen määrä).
      2.5   Edelleenvaltuutus Eurostat-pääosastolle
      Eurostatille myönnetään enintään 400 000 euron edelleenvaltuutus budjettikohdasta 17 03 01 01 seuraaviin tarkoituksiin:

                  1)

                  tuki kansallisille tilastoviranomaisille Euroopan terveyshaastattelututkimuksen (ECHIS) keskeisten moduulien (sellaisina kuin ne on määritelty vuoden 2007 tilasto-ohjelmassa) toteuttamiseksi vuosina 2007–2008;

                  2)

                  tuki kansallisille tilastoviranomaisille terveystilinpitojärjestelmän toteuttamiseksi ja laajentamiseksi Euroopan unionin alueella (yhteistyössä OECD:n ja WHO:n kanssa).

         (1)  Ks. http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm

         (2)  KOM(2006) 234 lopullinen, 24.5.2006.

         (3)  Ohjeellinen määrä, budjettivallan käyttäjän hyväksyttävä.

         (4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 27 alaviite sivulla 3.

         (5)  Ohjeellinen määrä: kyseessä on enimmäismäärä, ja todellinen määrä riippuu hakijamaan maksaman tosiasiallisen rahoitusosuuden määrästä.

         (6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 27 alaviite sivulla 3 ja 4.

         (7)  Komission päätös 2004/858/EY (EUVL L 369, 16.12.2004, s. 73).

         (8)  On huomattava, että alkuvuodesta 2007 julkaistavissa pyynnöissä, jotka kuuluvat tulevaan Euroopan yhteisön seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan, on lohkossa ”Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi” aiheita, joissa erityisesti viitataan kansanterveyteen.

         (9)  Neuvoston päätös N:o 2002/834/EY (EUVL L 294, 29.10.2002, s. 1). Kansanterveyteen liittyvät kuudennen puiteohjelman hankkeet alalla ”tieteellinen tuki yhteisön politiikoille” – CORDIS-verkkosivu: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

         (10)  Ks. tarkemmin: http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_calcul_en.htm

         (11)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#20

         (12)  Tällaisia ovat diabetes, mielisairaudet, suun terveys, astma ja krooniset obstruktiiviset keuhkosairaudet, tuki- ja liikuntaelinsairaudet (erityishuomion kohteena osteoporoosi sekä niveltulehdukset ja reumaattiset sairaudet) sekä sydän- ja verisuonitaudit.

         (13)  Tähän kuuluvat Parkinsonin tauti, multippeliskleroosi, epilepsia, amyotrofinen lateraaliskleroosi, tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö (ADHD), kognitiivinen jälkeenjääneisyys sekä motoristen, havainto-, kieli- ja sosioemotionaalisten toimintojen häiriöt, veren sairaudet (myös hemofilia), immuunijärjestelmän häiriöt, allergiat astmaa lukuun ottamatta, virtsa- ja sukupuolielinten sairaudet sekä munuaissairaudet, gastroenterologiset sairaudet, endokrinologiset sairaudet, korvan, nenän ja kurkun sairaudet, silmäsairaudet ja ihosairaudet sekä ympäristötekijöihin liittyvät sairaudet. Siihen tulevat kuulumaan myös aivohalvaus, päänsärkyhäiriöt ja krooninen kipu (esim. krooninen väsymysoireyhtymä ja pehmytkudosreuma).

         (14)  https://webgate.cec.eu.int/idb/

         (15)  http://ec.europa.eu/health-eu/

         (16)  http://cordis.europa.eu/innovation/en/policy/cip.htm#adoption ja KOM (2004) 356 lopullinen, 30.4.2004. ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – eHealth – parempaa terveydenhuoltoa Euroopan kansalaisille: Eurooppalaista sähköisen terveydenhuollon aluetta koskeva toimintasuunnitelma”.

         (17)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#13

         (18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY (EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1).
      Komission päätös 2000/57/EY (EYVL L 21, 26.1.2000, s. 32).
      Komission päätös 2000/96/EY (EYVL L 28, 3.2.2000, s. 50).
      Komission päätös 2002/253/EY (EYVL L 86, 3.4.2002, s. 44).

         (19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 851/2004 (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1).

         (20)  Katso http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/Bioterrorisme/bioterrorism01_en.pdf

         (21)  Vrt. myös kuudennen tutkimuksen puiteohjelman tieteellinen tuki yhteisön politiikoille, viides pyyntö, SSP-5B INFLUENZA.

         (22)  Katso http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf

         (23)  Katso alaviite 11.

         (24)  KOM(2006) 625, 24.10.2006.

         (25)  Neuvoston suositus N:o 2003/488/EY (EUVL L 165, 3.7.2003, s. 31).

         (26)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille KOM (2005) 654 lopullinen, 15.12.2005.

         (27)  Vihreä kirja: Väestön mielenterveyden edistäminen Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia, (KOM(2005) 484 lopullinen, 14.10.2005)

         (28)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelma (2004–2010), KOM(2004) 416 lopullinen, 9.6.2004.

         (29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2062/94 (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1).

         (30)  Katso tämän virallisen lehden sivu 27, alaviite sivuilla 3 ja 4.

         (31)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

         (32)  Komission päätös N:o 2004/210/EY (EUVL L 66, 4.3.2004, s. 45).

      LIITE II
      Matka- ja oleskelukulujen tukikelpoisuus
      Näitä suuntaviivoja sovelletaan seuraavien matka- ja oleskelukulujen korvaamiseen:

                  —

                  avustuksia saavan edunsaajan palveluksessa oleva henkilöstö (sekä pääedunsaaja että muut edunsaajat) ja edunsaajan kutsusta työryhmien työskentelyyn osallistuvat asiantuntijat,

                  —

                  kustannukset, joista on erikseen määräyksiä palvelusopimuksissa.

            1)   Oleskelukustannusten kiinteä päiväraha kattaa kaikki matkojen oleskelukustannukset, myös hotelli- ja ravintolalaskut sekä paikalliskuljetuksen kulut (taksi ja/tai julkinen liikenne). Niitä sovelletaan jokaisena matkapäivänä, kun etäisyys tavanomaiseen työpaikkaan on vähintään 100 km. Päiväraha vaihtelee sen mukaan, mihin maahan matka suuntautuu. Päiväkorvaus vastaa päivärahan ja komission päätöksessä K(2004) 1313 (1), sellaisena kuin se on muutettuna, ennakoidun hotellimajoituksen enimmäishinnan yhteenlaskettua määrää.
      2)   Muihin kuin EU:n 27 jäsenvaltioon, unioniin liittyviin maihin ja hakijamaihin tai Efta- tai ETA-maihin suuntautuville matkoille on haettava etukäteen hyväksyntä komissiolta. Hyväksynnän saaminen määräytyy matkan tavoitteiden sekä sen kustannusten ja perusteluiden mukaan.
      3)   Matkakulut ovat tukikelpoisia, jos ne täyttävät seuraavat edellytykset:

                  —

                  matka tehdään suorinta ja taloudellisinta reittiä,

                  —

                  kokouspaikan ja tavanomaisen työpaikan välisen etäisyyden on oltava vähintään 100 km,

                  —

                  junamatka: lipun hinta ensimmäisessä luokassa,

                  —

                  lentokone: turistiluokka, ellei edullisempaa tariffia voida käyttää (esim. Apex); lentokoneen käyttö sallitaan ainoastaan yli 800 km:n edestakaisilla matkoilla,

                  —

                  henkilöauto: korvausperusteena käytetään vastaavan ensimmäisen luokan junamatkan hintaa.

         (1)  Komission päätös tehty 7 päivänä huhtikuuta 2004, General implementing provisions adopting the Guide to missions for officials and other servants of the European Commission.


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/229, annettu 16 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Tanskan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

text:
               18.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 41/22

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/229,
   annettu 16 päivänä helmikuuta 2016,
   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Tanskan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,
   ottaa huomioon Tanskan hallituksen ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2015 ja 1 päivänä lokakuuta 2015 päätökset (EU, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EU, Euratom) 2015/1790 (2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Marie-Louise KNUPPERTin toimikauden päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään Arne GREVSEN, First Vice-President of the Danish Confederation of Trade Unions (LO), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2020.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A.G. KOENDERS

      (1)  Neuvoston päätös (EU, EURATOM) 2015/1600, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 53).

      (2)  Neuvoston päätös (EU, EURATOM) 2015/1790, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 260, 7.10.2015, s. 23).


title: Neuvoston päätös 2011/872/YUTP, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011 , niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan luettelon saattamisesta ajan tasalle, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sekä päätöksen 2011/430/YUTP kumoamisesta

text:
               23.12.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 343/54

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/872/YUTP,
   annettu 22 päivänä joulukuuta 2011,
   niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan luettelon saattamisesta ajan tasalle, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sekä päätöksen 2011/430/YUTP kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2001 yhteisen kannan 2001/931/YUTP erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (1).

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen 2011/430/YUTP niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan luettelon saattamisesta ajan tasalle, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa (2).

               (3)

               Yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti on tarpeen tarkastella perusteellisesti uudelleen luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan päätöstä 2011/430/YUTP.

               (4)

               Tässä päätöksessä esitetään neuvostossa suoritetun uudelleentarkastelun tulos niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen osalta, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa.

               (5)

               Neuvosto on todennut, että henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, ovat sekaantuneet terroritekoihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, että toimivaltainen viranomainen on tehnyt kyseisiä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan, mainitun yhteisen kannan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun päätöksen ja että näihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava kyseisessä yhteisessä kannassa säädettyjä erityisiä rajoittavia toimenpiteitä.

               (6)

               Luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, olisi tämän mukaisesti saatettava ajan tasalle ja päätös 2011/430/YUTP olisi kumottava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, on tämän päätöksen liitteessä.
   2 artikla
   Kumotaan päätös 2011/430/YUTP.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 93.

      (2)  EUVL L 188, 19.7.2011, s. 47.

      LIITE

         Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä

      1.   HENKILÖT

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), syntynyt 11. elokuuta 1960 Iranissa. Passi: D9004878.

                  2.

                  ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  3.

                  ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

                  5.

                  AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

                  6.

                  ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), syntynyt 6. tai 15. maaliskuuta 1955 Iranissa. Iranin ja Yhdysvaltain kansalainen. Passi: C2002515 (Iran); passi: 477845448 (Amerikan yhdysvallat). Kansallisen henkilökortin nro: 07442833, voimassa 15. maaliskuuta 2016 asti (Yhdysvaltain ajokortti).

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Constantinessa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  8.

                  ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  9.

                  ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  10.

                  BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), synt. 8.3.1978 Amsterdamissa (Alankomaat) – Hofstadgroep-ryhmän jäsen

                  11.

                  DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa –al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  13.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  14.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

                  15.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin nro 488555

                  16.

                  MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  17.

                  NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  18.

                  RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  19.

                  SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  20.

                  SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  21.

                  SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  22.

                  SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), syntynyt arviolta vuonna 1957 Iranissa. Osoitteet: (1) Kermanshah, Iran, (2) Mehranin sotilastukikohta, Ilamin maakunta, Iran.

                  23.

                  SHAKURI Ali Gholam, syntynyt arviolta vuonna 1965 Teheranissa (Iran)

                  24.

                  SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), syntynyt 11. maaliskuuta 1957 Iranissa. Iranin kansalainen. Passi: 008827 (Iranin diplomaattipassi), myönnetty 1999. Sotilasarvo: kenraalimajuri.

                  25.

                  TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) – al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen

                  26.

                  WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah, alias David), synt. 6.3.1985 Amersfoortissa (Alankomaat), passin nro NE8146378 (Alankomaat) – Hofstadgroep-ryhmän jäsen

            2.   RYHMÄT JA YHTEISÖT

                  1.

                  Abu Nidal Organisation –ANO (alias Fatah Revolutionary Council, alias Arab Revolutionary Brigades, alias Black September/Musta syyskuu, alias Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

                  2.

                  Al-Aqsa marttyyrien prikaati

                  3.

                  Al-Aqsa e.V.

                  4.

                  Al-Takfir ja al-Hijra

                  5.

                  Babbar Khalsa

                  6.

                  Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army – NPA

                  7.

                  Gama'a al-Islamiyya (alias Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group – IG)

                  8.

                  İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front)

                  9.

                  Hamas, mukaan lukien Hamas-Izz al-Din al-Qassem

                  10.

                  Hizbul Mujahideen – HM

                  11.

                  Hofstadgroep-ryhmä

                  12.

                  Holy Land Foundation for Relief and Development

                  13.

                  International Sikh Youth Federation – ISYF

                  14.

                  Khalistan Zindabad Force – KZF

                  15.

                  Kurdistanin työväenpuolue – PKK (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

                  16.

                  Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit – LTTE

                  17.

                  Ejército de Liberación Nacional (Kansallinen vapautusarmeija)

                  18.

                  Palestiinan islamilainen jihad – Palestinian Islamic Jihad – PIJ

                  19.

                  Palestiinan vapautuksen kansanrintama – Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP

                  20.

                  Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (alias PFLP – General Command, PFLP-GC)

                  21.

                  Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat)

                  22.

                  Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), alias Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party)

                  23.

                  Sendero Luminoso – SL (Loistava polku)

                  24.

                  Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

                  25.

                  Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (alias Kurdistan Freedom Falcons, alias Kurdistan Freedom Hawks)