title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 357/15/KOL, annettu 23 päivänä syyskuuta 2015, Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2016/906]

text:
               9.6.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 152/59

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS
   N:o 357/15/KOL,
   annettu 23 päivänä syyskuuta 2015,
   Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2016/906]
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,
   ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,
   ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osan 7 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   I   TAUSTATIEDOT

   1   Menettely

               (1)

               Saamiensa kantelujen ja markkinatietojen perusteella valvontaviranomainen ilmoitti Norjan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2013 väitteistä, joiden mukaan Sandefjordin uuden jalkapallostadionin rahoitukseen liittyi valtiontukea (asiakirja nro 686574). Samalla valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta tietoja väitetystä tukitoimenpiteestä. Tiedot toimitettiin 29 päivänä marraskuuta 2013 (asiakirjat nro 691773 ja 691774).

               (2)

               Valvontaviranomainen pyysi 16 päivänä tammikuuta 2014 Norjan viranomaisilta lisätietoja (asiakirja nro 694963), jotka toimitettiin 14 päivänä helmikuuta 2014 (asiakirja nro 699518).

               (3)

               Käytettävissä olleiden tietojen perusteella valvontaviranomainen antoi 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä tuesta ja pyysi Norjan viranomaisia esittämään asiasta huomautuksia. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä15 päivänä tammikuuta 2015 ja siinä kehotettiin kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta.

               (4)

               Norjan viranomaisille myönnettiin huomautusten esittämiselle lisäaikaa 23 päivään joulukuuta 2014 saakka, ja he esittivät huomautuksensa kyseisenä päivänä (asiakirjat nro 733899–733901). Valvontaviranomainen ei saanut lisähuomautuksia.

         2.   Tuensaaja – Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Sandefjord Fotball Club on yhdistys, joka perustettiin vuonna 1998 Sandefjordin alueen kahden suurimman jalkapalloseuran Sandefjord Ballklubbin ja IL Runarin välisellä yhteistyösopimuksella. Yhteistyön tavoitteena oli luoda Sandefjordiin ammattilaisjalkapallojoukkue, jolla olisi mahdollisuus päästä Norjan ylimpään divisioonaan.

               (6)

               Sandefjord Fotball AS, joka on muodoltaan julkinen osakeyhtiö, pitää yllä ammattilaisjoukkuetta (1). Sandefjord Fotball -seuran ja Sandefjord Fotball AS:n välinen yhteistyö perustuu Norjan jalkapalloliiton asettamiin vaatimuksiin. Seura pitää yllä myös amatööri- ja juniorijoukkuetta. Lisäksi se ohjaa kesäisin jalkapallokursseja ja järjestää nuorille amatööripelaajille alueellisia jalkapallokilpailuja.

         3.   Toimenpiteen kuvaus

   3.1
         Tausta

               (7)

               Vuoteen 2007 asti Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue käytti harjoittelua ja otteluita varten kunnan omistamaa Bugårdsparkenin stadionia. Stadion ei kuitenkaan täyttänyt Norjan jalkapalloliiton asettamia vaatimuksia korkeimmassa divisioonassa pelaaville seuroille. Stadionin parantamiseen tarvittavien kustannusten arvioitiin olevan noin 40 miljoonaa Norjan kruunua, jota Sandefjordin kunta ei ollut halukas investoimaan.

         3.2
         Uuden stadionin rakennustyöt

               (8)

               Vuonna 2005 Sandefjordin kunta ja Sandefjord Fotball AS neuvottelivat uuden stadionin rakennusmahdollisuudesta. Kunta päätti tarjota tarvittavan maa-alueen, ja Sandefjord Fotball AS suostui stadionin rahoitukseen sekä ylläpitoon.

               (9)

               Kunta oli hankkinut Pindslen alueella useita tontteja yhteensä noin 3,7 miljoonan Norjan kruunun hintaan. Tontit oli tuolloin kaavoitettu viljelyalueiksi. Kunnan 6 päivänä syyskuuta 2005 antamassa hankinnan hyväksyvässä päätöksessä maa-alueet kaavoitettiin uudelleen yrityskäyttöä ja stadionin rakentamista varten. Uudessa maankäyttösuunnitelmassa maa-alue jaettiin kahteen osaan: tontti 152/96 kaavoitettiin sekä stadionin että yritysten käyttöön, ja tontti 152/97 yrityskäyttöön. Molemmat tontit siirrettiin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä sopimuksella Sandefjord Fotball AS:n kahdelle kokonaan omistamalle tytäryhtiölle: tontti 152/96 siirrettiin Sandefjord Fotball Stadion AS:lle ja tontti 152/97 Sandefjord Fotball Næring AS:lle.

               (10)

               Sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS oli vastuussa stadionin rakentamiseen tarvittavan rahoituksen järjestämisestä. Hankkeen rakennuskustannukset olivat arviolta 110 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS pystyisi käyttämään hankkeeseen 70 miljoonaa Norjan kruunua muun muassa omista varoistaan ja ulkopuolisten sijoittajien varoista sekä nimioikeuksien myynnistä saatavista tuloista. Jäljelle jäävää 40 miljoonaa Norjan kruunua varten seura ottaisi lainaa. Sandefjord Fotball AS:n osuus koostuisi osittain yrityskäyttöön kaavoitetun tontin (tontti 152/97) myymisestä Pindsle Property AS:lle.

               (11)

               Stadionin rakentamisen lisäksi sopimus sisälsi useita muita velvoitteita. Sandefjord Fotball AS sopi toteuttavansa tietyöt stadionin alueella ja kattavansa entisen stadionin toiminnan lopettamisesta aiheutuvat kulut, kuten korjaustyöt.

               (12)

               Pian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Pindsle Property AS osti tontin 152/97 omistaneen Sandefjord Fotball Næring AS:n osakkeet 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Yhtiön arvoa ei määritetty ennen myyntiä.

               (13)

               Uusi stadion valmistui heinäkuussa 2007, ja rakentamisen kokonaiskustannukset olivat 110 miljoonaa Norjan kruunua (2). Jalkapallokentän ja katsomon lisäksi stadioniin kuuluu muita tiloja, kuten yleisurheilukenttä, kuntosali ja kokoushuoneita. Tiloja annetaan maksutta muiden, enimmäkseen amatööriurheiluseurojen, käyttöön.

         3.3
         Stadionin myynti myöhemmin

               (14)

               Vuonna 2009 Sandefjord Fotball AS joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Seura päätti hankkia lisävaroja myymällä Sandefjord Fotball Stadion AS:n, joka omisti stadionin ja sen naapurikiinteistöt tontilla 152/96, Pindsle Property AS:lle. Tällä kertaa kolmannen osapuolen tekemä yritysarviointi oli Norjan lain mukaan tarpeen, sillä useat henkilöt olivat johtokuntien jäseniä ja osakkaita sekä kyseisessä yrityksessä että Pindsle Property AS:ssa.

               (15)

               Sandefjord Fotball Stadion AS:n arvo oli 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn asiantuntija-arvion mukaan 14–16 miljoonaa Norjan kruunua. Yritys myytiin 15 miljoonalla Norjan kruunulla 9 päivänä kesäkuuta 2009.

         4.   Menettelyn aloittamista koskeva päätös

               (16)

               Valvontaviranomainen teki 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä valtiontuesta.

               (17)

               Valvontaviranomainen teki päätöksessään alustavan päätelmän, jonka mukaan maa-alueiden siirto Sandefjord Fotball AS:lle oli ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen katsoi, että siirto toteutettiin alle markkina-arvon sekä tontin 152/96 (kaavoitettu sekä stadionin että yritysten käyttöön) että tontin 152/97 (kaavoitettu yrityskäyttöön) osalta.

               (18)

               Koska Norjan viranomaiset eivät olleet esittäneet huomautuksia tuen soveltuvuudesta, valvontaviranomainen epäili, voidaanko toimenpide katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

         5.   Norjan viranomaisten huomautukset

               (19)

               Norjan viranomaiset esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 23 päivänä joulukuuta 2014 päivätyssä kirjeessä (asiakirjat nro 733899–733901).

         5.1
         Liiketoimeen ei sisälly valtiontukea

               (20)

               Kommenteissaan Norjan viranomaiset esittävät, että maan luovutus Sandefjordin kunnalta Sandefjord Fotball AS:lle ei ollut valtiontukea, sillä siitä ei koitunut etua väitetylle tuensaajalle.

               (21)

               Norjan viranomaiset katsovat erityisesti, että kyseisen maa-alueen markkina-arvo oli liiketoimen aikana negatiivinen, ja he ovat toimittaneet väitteen tueksi 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn asiantuntija-arvion. Tärkein syy maa-alueen väitettyyn negatiiviseen arvoon on se, että maa-alueiden luovutusta sekä kaavoitussääntöjä koskevien ehtojen mukaan Sandefjord Fotball AS oli velvollinen rakentamaan jalkapallostadionin osana sopimusta, ja että stadionin rakentamiskustannukset ylittivät maa-alueen arvon.

               (22)

               Norjan viranomaisten mukaan velvollisuus rakentaa stadion voitaisiin asianmukaisesti määrätä ”erityisenä velvoitteena” julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen V osan 2.2 kohdan c alakohdan mukaisesti (”maa-alueiden myyntiä koskevat suuntaviivat”) (3).

         5.2
         Tuen määrä olisi hyvin vähäinen

               (23)

               Väitetyn valtiontuen määrän osalta Norjan viranomaiset väittävät, että jos valvontaviranomainen katsoisi kyseessä olevan maa-alueen markkina-arvon olleen liiketoimen aikana positiivinen, olisi tämä arvo hyvin vähäinen.

               (24)

               Norjan viranomaiset toteavat, että maatalousmaalla on erityinen asema Norjassa. Alueelliset maatalousvirastot valvovat tiukasti maatalousmaan myyntiä ja/tai maankäytön muutosta. Kyseisen maa-alueen osalta toimivaltainen maatalousvirasto hyväksyi kaavoitusehdotuksen ainoastaan siksi, että tavoitteena oli stadionin rakentaminen, mikä oli yleisen edun mukaista. Rakennuttajan ei olisi ollut mahdollista hankkia maa-aluetta puhtaasti yrityskäyttöä varten. Sen vuoksi markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa maa-alueen siirtoon. Sen sijaan Norjan viranomaiset katsovat, että markkina-arvon olisi perustuttava vain maatalousmaan hintaan, sillä maatalouskäyttö olisi ollut maa-alueen ainoa realistinen vaihtoehtoinen käyttötarkoitus.

               (25)

               Yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen arvon osalta (tontti 152/97) Norjan viranomaiset väittävät, että Pindsle Property AS maksoi yli markkinahinnan ostaessaan Sandefjord Fotball Næring AS:n 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Väitteen tueksi Norjan viranomaiset viittaavat arvonmääritysraporttiin (asiakirjan nro 699518 liite 11), jossa tontilla 152/97 todettiin olevan 15 miljoonan Norjan kruunun markkina-arvo (4). Arvonmääritys perustuu Pindslen alueen keskimääräiseen yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen hintaan liiketoimen ajankohtana.

               (26)

               Lisäksi Norjan viranomaiset toteavat, että tuen määrää laskettaessa on joka tapauksessa tehtävä tiettyjä vähennyksiä. Nämä vähennykset johtuvat tietyistä velvoitteista, joita Sandefjord Fotball AS:llä oli kuntaa kohtaan 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen nojalla: i) 2,6 miljoonaa Norjan kruunua vanhan stadionin kunnostamiseen; ii) 400 000 Norjan kruunua vanhan stadionin valonheittimien vaihtamiseen; iii) 1,5 miljoonaa Norjan kruunua yleisten kävelyteiden rakentamiseen ja iv) 5 miljoonaa kruunua liikenneympyrän ja suojatien rakentamiseen. Näin ollen sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kustannukset palvelujen tarjoamisesta kunnalle olivat yhteensä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua (arvio sopimuksen tekohetkellä) (5).

         5.3
         Mahdollinen valtiontuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

               (27)

               Norjan viranomaiset toteavat, että jos valvontaviranomainen katsoo kyseiseen liiketoimeen liittyvän valtiontukea, tällainen tuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

               (28)

               Norjan viranomaiset korostavat urheilun edistämisen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentamisen, olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Viranomaisten mukaan kyseisessä tapauksessa valtiontuki on myös välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista, sillä

               (29)

               Sandefjordiin tarvittiin uusi stadion. He viittaavat silloisen kunnan omistaman stadionin korkeaan käyttöasteeseen. Sandefjord Fotball ja muut joukkueet käyttivät stadionia kyseisenä ajankohtana. Nykyaikaisempaa stadionia tarvittiin myös täyttämään Norjan jalkapalloliiton toimilupavaatimukset, jotta Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue – joka oli siihen asti toiminut väliaikaisen poikkeuksen nojalla – saisi jatkaa pelaamista Norjan korkeimmassa liigassa.

               (30)

               Sandefjordin kunta tutki mahdollisuutta parantaa nykyistä stadionia, mikä ei kuitenkaan olisi ratkaissut kapasiteetin puutetta. Sen sijaan uuden stadionin rakentaminen ratkaisisi sekä kapasiteettiin että toimilupaan liittyvät ongelmat ja loisi lisäksi uuden jalkapallokentän koko Vestfoldin lääniä varten. Kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, uutta stadionia käyttävät useat eri seurat. Lisäksi vanha kunnan stadion on kunnostettu (rahoittajana Sandefjord Fotball AS) ja sitä käyttävät nykyisin paikalliset yleisurheilu- ja jalkapalloseurat, koulut sekä suuri yleisö. Stadionilla on täysi käyttöaste, mikä osoittaa, että Sandefjordissa oli tarve uudelle stadionille ja että valtiontuki sitä varten oli tarkoituksenmukaista. Sitä paitsi olemassa olleen stadionin parantaminen olisi edellyttänyt kunnalta noin 40 miljoonan Norjan kruunun investointia, eikä sen olisi ollut mahdollista houkutella yksityistä rahoitusta.

               (31)

               Mahdollinen tuki olisi Norjan viranomaisten mukaan myös oikeasuhteista. Ensiksikin he korostavat, että suurimman osan uuden stadionin investointikustannuksista kattoi Sandefjord Fotball AS, joka osallistui korkeimmalla mahdollisella summalla käyttämällä omia varojaan ja ottamalla pankkilainaa rakennuskustannuksia varten. Oman rahoituksen osuus varmisti sen, että tuen määrä voitiin rajata välttämättömimpään.

               (32)

               Norjan viranomaiset korostavat myös sitä, että stadionin rakentaminen on mahdollistanut muun kuin kaupallisen sosiaalisen ja amatööriurheilutoiminnan. Vanha kunnan stadion on tällä hetkellä täysin amatööriurheilun käytettävissä. Tämän lisäksi uudella stadionilla harjoitetaan amatööriurheilua ja sosiaalista toimintaa sekä järjestetään koulutapahtumia.

               (33)

               Tämän seikan havainnollistamiseksi Norjan viranomaiset ovat toimittaneet alla olevan taulukon, jossa esitetään arvioitu yhteenveto vuotuisesta stadionin käytöstä vuosina 2007–2014:

                           Seura

                           Toiminta

                           Tuntia vuodessa

                           Vuokra

                           Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue

                           20 ottelua (huhti-lokakuu/marraskuu) 100 t.
                           Harjoittelua huhti-lokakuussa/marraskuussa 2 t × 5 × 16 = 160 t (6).

                           260

                           Kyllä

                           Sandefjord Fotballin juniori- ja rekrytointijoukkueet

                           Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa.

                           60

                           Kyllä

                           Yhteistyöseurat

                           Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa.

                           30

                           Ei

                           Yhteistyöseurat

                           Tilojen käyttö kursseja ja kokouksia, juhlia, valmentaja- ja managerifoorumia sekä luentoja varten.

                           30

                           Ei

                           Sandar IL (urheiluseura)

                           Sandar-Cupin 14–19-vuotiaiden loppupelit, mukaan lukien avajaisseremonia ja pukuhuoneiden käyttö.

                           25

                           Ei

                           Vestfold Fotballkrets (läänin jalkapalloyhdistys)

                           Sandefjordin ja muiden läänin 14–16-vuotiaiden pelaajajoukkueiden kokoontumiset, mukaan lukien harjoitukset ja ottelut, kurssit ja valmentajien koulutus

                           30

                           Ei

                           Sandefjord Fotball Bredde (lasten ja nuorten urheilu), amatööriurheilijoiden turnaukset

                           Seuran hallinto käyttää tiloja kursseja ja kokouksia varten. Jalkapallokursseja kesäisin, syksyisin ja pääsiäisloman aikaan 6–12-vuotiaille jalkapallokentällä. Amatööriurheilijoiden turnaukset, ”yrityscupit”.

                           90

                           Ei

               (34)

               Yllä lueteltujen lisäksi lähialueen koulut ja useat urheiluseurat käyttävät yleisurheilukenttää arkipäivisin. Koulut järjestävät stadionilla myös toimintapäiviä.

               (35)

               Stadionia käytetään siis yli 50 prosenttia ajasta muuhun kuin ammattimaiseen toimintaan. Stadionin muun kuin ammattimaisen käytön lisäämistä rajoittaa pääasiassa luonnonnurmen kestävyyskyky (7). Ammattilaisjoukkueella on etuoikeus käyttää stadionia, sillä jalkapallokenttä on varattu sen kotipelejä varten. Lisäksi ammattilaisjoukkueella on etusija käyttää jalkapallokenttää harjoitteluun. Sisätiloja, kuten pukuhuoneita ja toimistotiloja, voivat käyttää kaikki tahot vuoden ympäri.

               (36)

               Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, useimmat muut kuin ammattimaiset käyttäjät eivät joudu maksamaan vuokraa stadionin käytöstä. Sitä vastoin ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä vuosittain kolme miljoonaa Norjan kruunua ja lisäksi 20 prosenttia lipputuloista. Norjan viranomaisten mukaan tämä määrä vastaa markkinoiden mukaista vuokraa. Vastaavat joukkueet maksavat 2 000–5 000 Norjan kruunun tuntivuokraa, mikä vuosittaisena yhteissummana on alle kolme miljoonaa Norjan kruunua. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset katsovat, että Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkueen stadionin käytöstä maksama vuokra ei anna sille etua kilpailijoihin nähden.

               (37)

               Norjan viranomaiset korostavat, että tukitoimenpiteen mahdollinen vaikutus kauppaan ja kilpailuun on hyvin vähäistä seuran paikallisen luonteen takia. Kotiottelujen lippuja myydään pääasiassa paikallisille sekä vierailevien norjalaisjoukkueiden kannattajille. Ottelupäivien kioskimyynnin tulot vaihtelevat vuosittain 600 000:n ja miljoonan Norjan kruunun välillä. Tuotemyynnin markkinat rajoittuvat pääosin Vestfoldin läänissä asuviin kannattajiin. Seurojen välillä ei ole kilpailua näiden tuotteiden osalta. Areenan nimi on myyty Komplett.no-yritykselle, joka on Sandefjordista käsin toimiva elektroniikan verkkokauppa. Areenalla mainostavat pelkästään paikalliset yritykset.

               (38)

               Pelaajamarkkinoillakin toimenpiteen vaikutukset kauppaan ja kilpailuun ovat vähäiset. Sandefjord Fotball AS käy pelaajakauppaa hyvin vähäisessä määrin ja ainoastaan muiden norjalaisten seurojen kanssa. Esimerkiksi vuosina 2011–2013 pelaajakauppa on johtanut ainoastaan 1,35 miljoonan Norjan kruunun tuloihin ja 860 000 Norjan kruunun menoihin.

               (39)

               Televisiointioikeuksien osalta Norjan viranomaiset toteavat, että niitä hallinnoi keskitetysti Norjan jalkapalloliitto. Seuran saama osuus tuotoista riippuu sen sijoituksesta kahdessa korkeimmassa Norjan liigassa. Televisiointioikeuksilla ei ole sanottavaa vaikutusta kauppaan ja kilpailuun, sillä Norjan jalkapalloliigaan ei ole juurikaan kiinnostusta Norjan ulkopuolella.

         II   ARVIOINTI

   1.   Valtiontuen olemassaolo

               (40)

               ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

               (41)

               Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, se antaa valikoivaa taloudellista etua yritykselle, ja se voi vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua.

         1.1
         Valtion varat

               (42)

               Jotta toimenpide olisi valtiontukea, sen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Valtion käsite ei tarkoita ainoastaan keskushallintoa, vaan valtionhallinnon kaikkia tasoja (kunnat mukaan lukien) ja julkisia yrityksiä (8).

               (43)

               Sandefjordin kunta osti kyseessä olevan maa-alueen ja siirsi sen sitten Sandefjord Fotball AS:n kahdelle tytäryhtiölle. Sen vuoksi valvontaviranomainen päättelee, että maa-alueen siirtoon liittyy valtion varoja.

         1.2
         Yritys

               (44)

               Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksiä ovat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (9). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (10).

               (45)

               Sandefjord Fotball AS on ammattimainen jalkapalloseura, ja se on järjestetty yksityisen yrityksen tavoin. Seura toimii aktiivisesti useilla markkinoilla, joihin kuuluvat pelaajien siirtomarkkinoiden lisäksi myös lipunmyynti, televisiointioikeudet, fanituotteet ja sponsorointi.

               (46)

               Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS on ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu yritys.

         1.3
         Taloudellinen etu

               (47)

               Maa-alueen siirto yritykselle voi antaa tälle taloudellista etua, erityisesti jos siirto tapahtuu alle markkinahinnan.

               (48)

               Valtion varoja siirtävä liiketoimi ei ole valtiontukea, mikäli se tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti eikä se anna yritykselle etua (11). Tätä kutsutaan markkinataloustoimijatestiksi.

         1.3.1   Tontin 152/96 siirto

               (49)

               Tontti 152/96 oli kaavoitettu jalkapallostadionin rakentamista ja yrityskäyttöä varten ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Rakennusluvan saamiseksi tontille on siis rakennettava ainakin stadion. Koska stadionin rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen mahdollisen arvon, Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/96 markkinahinta oli nolla, ellei jopa negatiivinen.

               (50)

               Valvontaviranomainen toteaa, että kaavoitusvelvoitteet voivat vaikuttaa maa-alueen hintaan. Velvollisuus rakentaa jalkapallostadion ei kuitenkaan voi laskea markkinahintaa nollaan etenkään kun liiketoimella pyritään auttamaan jalkapalloseuraa rakentamaan uusi stadion (12).

               (51)

               Tämän lisäksi valvontaviranomainen viittaa maa-alueiden myyntiä koskevien suuntaviivojensa 2.2 kohdan d alakohtaan, jossa todetaan, että markkina-arvoa ei pääsääntöisesti pidä vahvistaa hankintakustannuksia (13) alhaisemmaksi ainakaan kolmeen vuoteen oston jälkeen, paitsi jos riippumaton arvioija on selvästi havainnut yleisen markkinahintojen laskun kyseisillä kiinteistömarkkinoilla. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Sandefjordin kunta hankki 3,7 miljoonalla Norjan kruunulla maa-alueen, joka myöhemmin jaettiin tontteihin 152/96 ja 152/97. Valvontaviranomainen toteaa, että maa-alueen siirto Sandefjord Fotball AS:lle tehtiin kunnalle maa-alueesta aiheutuneita hankintamenoja alhaisemmalla hinnalla.

               (52)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/96 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle.

         1.3.2   Tontin 152/97 siirto

               (53)

               Tontti 152/97 oli kaavoitettu yrityskäyttöön ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/97 siirtoa arvioitaessa olisi otettava huomioon 28. marraskuuta 2006 tehty sopimus, joka velvoittaa jalkapalloseuran rakentamaan maa-alueelle stadionin. Kun otetaan huomioon, että stadionin arvioidut rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen arvon, siirrosta ei voinut aiheutua taloudellista hyötyä.

               (54)

               Valvontaviranomainen toteaa, että tontti 152/97 kaavoitettiin yrityskäyttöön. Kaavoitussääntöjen mukaan kyseiselle tontille ei siis ole olemassa velvoitteita rakentaa stadion. Sandefjord Fotball AS:lle tehdyn siirron ajankohtana voimassa ollut maa-alueen kaavoitussuunnitelma maatalousmaaksi ei myöskään asettanut sitovia rajoituksia. Ainoastaan 28. marraskuuta 2006 tehdyssä sopimuksessa Sandefjord Fotball AS velvoitetaan järjestämään ja rahoittamaan stadionin rakentaminen. Se on ainoa oikeudellinen väline, jonka mukaan tontti 152/97 myytäisiin rakennustöiden osittaista rahoittamista varten.

               (55)

               Markkinataloustoimija ei olisi valvontaviranomaisen mukaan asettanut kyseisenkaltaisia ehtoja stadionin rakentamiselle tai rahoitukselle. Näin ollen valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan tontin 152/97 siirron ja Sandefjord Fotball AS:n välinen sopimussuhde ja stadionin rakentaminen olisi otettava huomioon taloudellisen edun arvioinnissa.

               (56)

               Valvontaviranomainen panee myös merkille, että pian siirron jälkeen Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yhtiön, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Myynti osoittaa, että kyseisellä maa-alueella oli taloudellista arvoa.

               (57)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/97 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle.

         1.4
         Tuen valikoivuus

               (58)

               Väitetty valtiontuki johtuu Sandefjordin kunnan ja Sandefjord Fotball AS:n välisestä liiketoimesta. Liiketoimessa on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valikoivasta toimenpiteestä siinä mielessä, että se koskee vain yhtä tiettyä yritystä.

         1.5
         Kilpailun vääristyminen ja vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

               (59)

               Kauppaan kohdistuvaa vaikutusta ja kilpailun vääristymistä koskevan oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisen ”ei […] pidä selvittää, että nämä tuet todella vaikuttavat […] kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan [valvontaviranomaisen] on ainoastaan tutkittava, ovatko nämä tuet omiaan vaikuttamaan […] kauppaan ja vääristämään kilpailua” (14).

               (60)

               Pelkästään se, että toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna ETA-alueen sisäisessä kaupassa, on riittävä peruste päätellä, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (15).

               (61)

               Vuonna 2006 Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue pelasi Norjan korkeimmassa divisioonassa ja sillä oli mahdollisuus päästä Euroopan mestaruussarjaan. Jalkapallo-otteluihin osallistumisen lisäksi ammattimaiset jalkapalloseurat harjoittavat liiketoimintaa useilla markkinoilla, joita ovat muun muassa pelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattimaiselle jalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa siis suurella todennäköisyydellä sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat voivat kattaa useita ETA-alueen maita. Pelaajien siirtomarkkinoiden osalta Sandefjord Fotball AS oli kyseisenä ajankohtana – ja on edelleen – aktiivinen siirtomarkkinoilla ja saattaa hankkia pelaajia myös muista ETA-alueen maista.

               (62)

               Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

         1.6
         Päätelmä tuen olemassaolosta

               (63)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         1.7
         Tuen määrä

               (64)

               Tontin 152/96 osalta valvontaviranomainen myöntää, että kaavoitusvelvoite, joka edellyttää stadionin rakentamista, vähentää maa-alueen markkina-arvoa (16). Kuten edellä johdanto-osan (50) kappaleessa todettiin, markkinahintaa ei ole kuitenkaan perusteltua arvioida nollaksi tässä tapauksessa. Valvontaviranomaisen maa-alueita koskevia kauppoja koskevien suuntaviivojen 2.2 kohdan d alakohdan perusteella Sandefjordin kunnan olisi pitänyt myydä maa-alue vähintään sellaiseen hintaan, joka olisi kattanut kunnan hankintakustannukset. Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo kyseistä tonttia koskevan tuen määrän olevan 1,9 miljoonaa Norjan kruunua (17).

               (65)

               Tontin 152/97 osalta valvontaviranomainen toteaa, että Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yrityksen, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Pindsle Property AS on yksityisyritys, eikä se kuulunut kaupantekohetkellä samaan konserniin Sandefjord Fotball AS:n kanssa. Kauppa tehtiin siis kahden riippumattoman yrityksen välillä (18). Valvontaviranomainen ei ole saanut vakuuttavia todisteita siitä, etteikö liiketoimi olisi tapahtunut markkinahintaan. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä edustaa parasta saatavissa olevaa tietoa tontin 152/97 markkina-arvosta.

               (66)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle siirretyn maa-alueen markkina-arvo oli kaupantekohetkellä yhteensä 41,9 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS otti kuitenkin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen mukaan itselleen rakentamisvelvoitteita Sandefjordin kunnan puolesta. Kuten edellä johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, näiden velvoitteiden arvioidut kokonaiskustannukset olivat sopimuksen tekohetkellä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Norjan viranomaiset ovat selvittäneet, että ilman sopimusta kunnan olisi pitänyt suorittaa kyseiset rakennustyöt. Valvontaviranomainen katsoo, että sopimuksen tekohetkellä ennakoidut velvoitteista aiheutuvat kokonaiskustannukset pitäisi vähentää tuen määrästä.

               (67)

               Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen kokonaismäärä oli 32,4 miljoonaa Norjan kruunua.

         2.   Menettelyvaatimukset

               (68)

               Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

               (69)

               Kyseessä olevan maa-alueen siirrosta ei ilmoitettu etukäteen valvontaviranomaiselle. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, etteivät Norjan viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan.

         3.   Soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan

               (70)

               ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai tiettyjen talousalueiden kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

               (71)

               Valvontaviranomainen toteaa, ettei se ole vielä antanut urheiluinfrastruktuurin rakentamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja. Tarkasteltavana oleva toimenpide on sen vuoksi arvioitava suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

               (72)

               Tuen myöntämishetkellä noudatetun käytännön mukaisesti valvontaviranomaisen arviointi perustuu seuraaviin kysymyksiin:

                           —

                           Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi, ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia?

                           —

                           Onko tuki suunniteltu siten, että se mahdollistaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen, ts. mahdollistaako ehdotettu tuki markkinoiden toimintapuutteen poistamisen tai muun tavoitteen saavuttamisen? Erityisesti:

                                       —

                                       Onko valtiontuki tarkoituksenmukainen väline?

                                       —

                                       Onko sillä kannustava vaikutus, eli muuttaako tuki yritysten toimintatapaa?

                                       —

                                       Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

                           —

                           Onko tuen kilpailua vääristävä ja kauppaan kohdistuva vaikutus rajallinen, niin että sen yleisvaikutus on myönteinen?

               (73)

               Edellä mainittuja kysymyksiä käsitellään seuraavissa kohdissa.

         3.1
         Yhteisen edun mukainen tavoite

               (74)

               Valvontaviranomainen toteaa aluksi, että urheilun edistämistä ei mainita suoraan ETA-sopimuksessa yhteisen edun mukaisena tavoitteena. Urheilun edistämisen voidaan kuitenkin katsoa olevan osa koulutuksen, nuorisotoiminnan sekä sosiaalipolitiikan edistämistä. Tiiviimpi yhteistyö näillä aloilla on ETA:n päämäärä, joka vahvistetaan ETA-sopimuksen 1 ja 78 artiklassa. Tiiviimpää yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään tarkemmin ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Kyseisen pöytäkirjan 4 artiklan otsikko on ”Koulutus, nuoriso ja urheilu”, ja siinä mainitaan muun muassa sopimuspuolten osallistuminen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoteen 2004. Tämä osoittaa urheilun edistämisen ja ETA-sopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden välisen läheisen yhteyden.

               (75)

               Kyseinen tulkinta on yhdenmukainen Euroopan komission (jäljempänä ”komissio”) lähestymistavan kanssa. Euroopan unionissa urheilun edistäminen mainitaan erityisesti SEUT-sopimuksen 165 artiklassa, joka otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella. Jo ennen Lissabonin sopimusta komissio kuitenkin tunnusti, että vapaaehtoistoiminnan varaan perustuvalla urheilulla on erityisasema eurooppalaisessa yhteiskunnassa niin terveyden, koulutuksen, sosiaalisen integraation kuin kulttuurinkin kannalta. Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen urheilun edistämisen on tunnustettu myötävaikuttavan merkittävästi myös Eurooppa 2020 -strategian yleisiin tavoitteisiin. Urheilun edistäminen parantaa työllistettävyyttä ja liikkuvuutta erityisesti sellaisten toimien kautta, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta urheilussa ja koulutuksessa sekä niiden kautta.

               (76)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että koulutuksen ja nuorisotoimen edistäminen urheilun avulla on yhteisen edun mukainen tavoite. Valvontaviranomainen toteaa myös, että urheiluinfrastruktuurin rahoitukseen voidaan soveltaa myös yleistä ryhmäpoikkeusasetusta, mikäli tietyt ehdot täyttyvät. Tämä on lisäosoitus siitä, että urheilun edistäminen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentaminen, on yhteisen edun mukainen tavoite.

         3.2
         Välineen tarkoituksenmukaisuus

               (77)

               Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, valvontaviranomaisen on ensin määriteltävä ratkaistavana oleva ongelma. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Lisäksi ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen väline kyseessä olevan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

               (78)

               Norjassa on tunnustettu markkinoiden toimintapuute jalkapallostadionien tarjonnassa. Tämä näkyy kaupallisten investointien puuttumisena jalkapallostadioneihin, joiden toiminta on tappiollista, sillä niiden myyntitulot eivät riitä kattamaan investointikustannuksia (19).

               (79)

               Norjan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet todellisen tarpeen uudelle jalkapallostadionille Sandefjordin kunnassa. Tästä ovat osoituksena vanhan kunnan stadionin kapasiteettiongelmat toimenpiteen aikaan ja se, että vanha stadion ei enää täyttänyt Norjan jalkapalloyhdistyksen lupavaatimuksia. Kun otetaan lopulta myös huomioon stadionin kannattamaton infrastruktuuri, oli valtiontuki tarpeen investoinnin toteuttamiseksi.

               (80)

               Nämä tekijät huomioon ottaen valvontaviranomainen katsoo, että valtiontuki oli tarkoituksenmukainen väline.

         3.3
         Kannustava vaikutus

               (81)

               Valvontaviranomainen voi katsoa valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Kannustavasta vaikutuksesta on kyse, kun tuki saa tuensaajan muuttamaan toimintatapaansa määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi, mikä ei olisi mahdollista ilman tukea.

               (82)

               Valvontaviranomainen toteaa ensinnäkin, että stadionin rakentaminen ei ollut alkanut ennen kyseessä olevan maa-alueen siirtoa.

               (83)

               Lisäksi Norjan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että Sandefjord Fotball AS ei olisi voinut rahoittaa stadionin rakentamista ilman valtiontukea, koska sillä ei ollut omia varoja eikä mahdollisuutta saada riittävästi lainaa vajeen kattamiseksi. Seuran oma rahoitusosuus stadionin rakentamiseen oli jo mahdollisuuksien rajoilla (20).

               (84)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus.

         3.4
         Oikeasuhteisuus

               (85)

               Valtiontuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos tuen määrä on rajattu vähimmäismäärään, mikä on tarpeen määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Valvontaviranomainen arvioi tavallisesti oikeasuhteisuutta tukikelpoisten kustannusten ja tuen enimmäisintensiteetin perusteella.

               (86)

               Kuten edellä johdanto-osan 67 kappaleessa mainitaan, Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen määrä on yhteensä 32,4 miljoonaa Norjan kruunua. Tuen intensiteetin arvioimiseksi tämä luku on suhteutettava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Valvontaviranomainen katsoo, että Sandefjordin kunnan puolesta Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kulut, jotka on vähennetty tuen määrästä (ks. edellä johdanto-osan 66 kappale), eivät voi kuulua tukikelpoisiin kustannuksiin. Kokonaisinvestointikustannuksista, jotka ovat 110 miljoonaa Norjan kruunua, on siksi vähennettävä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Tukikelpoiset investointikustannukset ovat näin ollen 100,5 miljoonaa Norjan kruunua, ja sitä vastaava tuen intensiteetti on 32 prosenttia. Valvontaviranomainen toteaa, että tämä tuki-intensiteetti on melko alhainen, ja että loput investoinnista rahoitti tuensaaja, eli Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Tuki-intensiteettiä arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon myös stadionin infrastruktuurista aiheutuvat sosiaaliset hyödyt. Kuten edellä I.5.3 jaksossa esitettiin, stadionia käyttävät useat muut kuin ammattimaiset käyttäjät, kuten amatööriurheilujoukkueet ja koulut. Kaiken kaikkiaan stadionin kokonaiskäytöstä yli 50 prosenttia on muuta kuin taloudellista käyttöä.

               (88)

               Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että stadionin infrastruktuuri on tietyssä määrin monimuotoista, sillä siihen kuuluu jalkapallostadionin lisäksi yleisurheilukenttä, kuntosali ja useita muunlaisia sisätiloja. Nämä lisäävät mahdollisuuksia käyttää stadionia muihin kuin taloudellisiin tarkoituksiin. Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille, että ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä markkinoiden mukaista vuokraa (ks. myös II.3.5 jakso jäljempänä), kun taas amatööriseurat ja muut ei-kaupalliset käyttäjät saavat käyttää stadionia ilmaiseksi. Tämä korostaa entisestään stadionin mahdollistamaa yhteiskunnallista hyötyä.

               (89)

               Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpide on oikeasuhteinen.

         3.5
         Kilpailu ja kauppa eivät vääristy kohtuuttomasti

               (90)

               Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena sopimuspuolten väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat.

               (91)

               Heti aluksi valvontaviranomainen toteaa, että käsiteltävänä olevalla valtiontuella rahoitettu stadion toimii pääasiassa paikallisesti ja alueellisesti. Infrastruktuurin tarkoituksena ei ole houkutella kansainvälisiä tapahtumia, eikä sitä ole tarkoitettu kaupallisten käyttäjien laajamittaiseen käyttöön Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkuetta lukuun ottamatta.

               (92)

               Ammattilaisjoukkue maksaa vuokraa stadionin käytöstä. Nykyisen vuokrasopimuksen ehdot perustuvat stadionin yksityisten omistajien kanssa käytyihin neuvotteluihin. Näin ollen voidaan olettaa, että vuokra on markkinaehtojen mukainen. Vahvistuksena tälle on myös Norjan viranomaisten toimittama vertailu muiden seurojen maksamiin normaaleihin stadionvuokriin (ks. edellä johdanto-osan 36 kappale).

               (93)

               Valvontaviranomainen toteaa myös, että tuen intensiteetti on alhainen, ja Sandefjord Fotball AS:n osuus investointikustannuksista vähentää edelleen kilpailun vääristymisen riskiä.

               (94)

               Sandefjord Fotball AS:n harjoittamalla taloudellisella toiminnalla on lopuksi seuran paikallisen luonteen vuoksi vain hyvin vähäinen vaikutus ETA-alueen kauppaan ja kilpailuun. Seuran harjoittama lipunmyynti, tuotemyynti, sponsorointi ja mainonta ovat ensisijaisesti paikallisyhteisölle ja Vestfoldin kunnalle suunnattuja. Seuran toiminta pelaajamarkkinoilla on myös hyvin vähäistä ja keskittyy Norjaan. Sandefjord Fotball AS:llä ei lisäksi ole suoraa vaikutusmahdollisuutta kaupallisiin televisiointioikeuksiin, joita Norjan jalkapalloliitto hallinnoi keskitetysti, ja oikeuksista saatavat tuotot ovat joka tapauksessa hyvin vähäiset.

               (95)

               Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttama kilpailun ja kaupan vääristyminen on hyvin vähäistä.

         3.6
         Tasapainotesti ja päätelmä

               (96)

               Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen on vertaillut ilmoitetun toimenpiteen positiivisia ja negatiivisia vaikutuksia. Valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttamat vääristymät eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

         4.   Päätelmät

               (97)

               Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että maa-alueen siirto on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen on päätellyt, että tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Sandefjord Fotball AS:lle myönnetty valtiontuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.
   3 artikla
   Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2015.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Sven Erik SVEDMAN

            Presidentti

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Kollegion jäsen

      (1)  Lisätietoja tuensaajasta on päätöksessä N:o 444/14/KOL.

      (2)  Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet, että alkuinvestoinnin suuruus oli 110 miljoonaa Norjan kruunua. Seura kuitenkin investoi sen jälkeen vielä 17 miljoonaa Norjan kruunua kiinteään kalustoon ja tarvikkeisiin, ja tätä varten tehty työ oli muodoltaan seuran jäsenten suorittamaa talkootyötä (”dugnadsarbeid”).

      (3)  Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat, annettu 17 päivänä marraskuuta 1999. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Arvonmääritysraportissa arvioidaan tonttien 152/96 ja 152/97 yhteenlasketuksi arvoksi 31 miljoonaa Norjan kruunua. Jakamalla tämä arvio suhteessa tonttien pinta-aloihin saadaan tontin 152/97 arvoksi 15 miljoonaa Norjan kruunua.

      (5)  Lopulliset kustannukset olivat 12 miljoonaa Norjan kruunua, joista ylimenevät kustannukset kattoi Pindsle Property AS.

      (6)  Talvella ammattilaisjoukkue harjoittelee keinonurmella, mutta käyttää stadionin pukuhuoneita ja muita sisätiloja.

      (7)  Suunnitelmissa on laittaa kentälle keinoruoho, mikä mahdollistaisi suuremman käyttöasteen.

      (8)  Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä annetun komission direktiivin 2006/111/EY 2 artikla (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), joka sisällytettiin ETA-sopimuksen XV liitteessä olevaan 1a kohtaan.

      (9)  Tuomio asiassa C-41/90 Höfner ja Elser v. Macroton, EU:C:1991:161, 21–22 kohta; tuomio yhdistetyissä asioissa C-180/98–C-184/98 Pavlov ym., EU:C:2000:428; ja tuomio asiassa E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v. EFTAn valvontaviranomainen EFTAn oikeustapauskokoelma 2008, s. 61, 78 kohta.

      (10)  Tuomio asiassa C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, EU:C:2006:8, 108 kohta.

      (11)  Tuomio asiassa C-39/94 SFEI ym., EU:C:1996:285, 60–61 kohta.

      (12)  Tässä yhteydessä valvontaviranomainen viittaa myös maa-alueiden myyntiä koskevien suuntaviivojensa 2.2 kohdan c alakohtaan, jossa todetaan, että arvioitaessa velvoitteita, joiden täyttäminen olisi ainakin osittain yrityksen oman edun mukaista, on tämä seikka otettava huomioon.

      (13)  Toisin sanoen kyseiselle julkiselle viranomaiselle aiheutuneet hankintamenot.

      (14)  Tuomio asiassa C-372/97 Italia v. komissio, EU:C:2004:234, 44 kohta.

      (15)  Tuomio asiassa C-730/79 Philip Morris Holland BV v. Komissio, EU:C:1980:209, 11–12 kohta; tuomio yhdistetyissä asioissa E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA ja Finnfjord Smelteverk AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2005, s. 117, 94 kohta, sekä tuomio yhdistetyissä asioissa C-197/11 ja C-203/11 Libert ym., EU:C:2013:288, 76–78 kohta.

      (16)  Ks. myös päätös N:o 225/15/KOL, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, olla vastustamatta tukea, joka sisältyy maa-alueen luovutukseen Vålerenga Fotballille, johdanto-osan 31 kappale.

      (17)  Sandefjordin kunta hankki 3,7 miljoonalla Norjan kruunulla maa-alueen, joka jaettiin myöhemmin tontteihin 152/96 ja 152/97. Jaettaessa kyseinen summa tonttien pinta-alan mukaan saadaan tontin 152/96 arvoksi 1,9 miljoonaa Norjan kruunua.

      (18)  Tästä on osoituksena myös se, ettei tontin arvosta ole tehty riippumatonta asiantuntija-arviota, jota vaaditaan Norjan yhtiöoikeuden mukaan samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä tapahtuvissa liiketoimissa.

      (19)  Ks. myös päätös N:o 225/15/KOL, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, olla vastustamatta tukea, joka sisältyy maa-alueen luovutukseen Vålerenga Fotballille, johdanto-osan 65 kappale.

      (20)  Ks. erityisesti asiakirja nro 699518, s. 29.


title: 2014/16/YUTP: Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUBAM Libya/1/2014, annettu 14 päivänä tammikuuta 2014 , osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin Libyassa toteutettavaa yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiota (EUBAM Libya) varten

text:
               18.1.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 14/13

         POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUBAM LIBYA/1/2014,
   annettu 14 päivänä tammikuuta 2014,
   osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin Libyassa toteutettavaa yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiota (EUBAM Libya) varten
   (2014/16/YUTP)
   POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) 22 päivänä toukokuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/233/YUTP (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto on päätöksen 2013/233/YUTP 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin Libyassa toteutettavaa yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiota (EUBAM Libya) varten.

               (2)

               Eurooppa-neuvoston 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 Göteborgissa antamissa päätelmissä vahvistettiin pääperiaatteet ja järjestelyt, jotka koskevat kolmansien valtioiden osallistumista poliisioperaatioihin. Neuvosto hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 2002 asiakirjan ”Neuvonpito ja menettelytavat Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden osallistuessa EU:n siviilikriisinhallintaan”, jossa järjestelyjä kolmansien valtioiden osallistumiseksi siviilikriisinhallintaoperaatioihin kehitettiin edelleen, osallistujien komitean perustaminen mukaan luettuna.

               (3)

               Osallistujien komitean olisi oltava foorumi, jossa käsitellään kaikkia EUBAM Libya -operaation toteuttamiseen liittyviä ongelmia osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa. PTK:n, joka vastaa EUBAM Libyan poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta, olisi otettava huomioon osallistujien komitean esittämät näkemykset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Perustaminen ja tehtävät
   1.   Perustetaan osallistujien komitea Euroopan unionin Libyassa toteutettavaa yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiota (EUBAM Libya) varten.
   2.   Osallistujien komitean tehtävät on määritelty asiakirjassa ”Neuvonpito ja menettelytavat Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden osallistuessa EU:n siviilikriisinhallintaan”.
   2 artikla
   Kokoonpano
   1.   Osallistujien komitean jäseniä ovat:

               —

               kaikkien jäsenvaltioiden edustajat, ja

               —

               niiden EUBAM Libyaan osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat, joiden osallistuminen on merkittävää.

         2.   Myös komission edustaja voi osallistua osallistujien komitean kokouksiin.
   3 artikla
   Operaation johtajan antamat tiedot
   Operaation johtaja toimittaa osallistujien komitealle säännöllisesti tietoja.
   4 artikla
   Puheenjohtaja
   Osallistujien komitean puheenjohtajana toimii unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai hänen edustajansa.
   5 artikla
   Kokoukset
   1.   Puheenjohtaja kutsuu osallistujien komitean koolle säännöllisin väliajoin. Olosuhteiden niin vaatiessa kokouksia voidaan kutsua koolle kiireellisesti puheenjohtajan aloitteesta tai jäsenen pyynnöstä.
   2.   Puheenjohtaja jakaa etukäteen esityslistaehdotuksen ja kokousasiakirjat. Puheenjohtaja toimittaa yhteenvedon osallistujien komitean työn tuloksista PTK:lle.
   6 artikla
   Tietojen luottamuksellisuus
   1.   Osallistujien komitean kokouksiin ja käsittelyihin sovelletaan neuvoston turvallisuussääntöjä 23 päivänä syyskuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/488/EU (2) mukaisesti. Erityisesti edellytetään, että osallistujien komitean edustajilla on riittävä henkilöturvallisuusselvitys.
   2.   Asioiden käsittely osallistujien komiteassa kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin, jollei osallistujien komitea päätä yksimielisesti toisin.
   7 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä tammikuuta 2014.

            Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

            Puheenjohtaja

         W. STEVENS

      (1)  EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15.

      (2)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/2025, annettu 26 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Tunisian tasavallan puitesopimusta Tunisian tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä

text:
               13.11.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 297/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2025,
   annettu 26 päivänä lokakuuta 2015,
   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Tunisian tasavallan puitesopimusta Tunisian tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan tióisen alakohdan a alakohdan sekä 218 artiklan 7 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja (1), joka koskee Euroopan unionin ja Tunisian tasavallan puitesopimusta Tunisian tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, jäljempänä ’pöytäkirja’, on neuvoston päätöksen (EU) 2015/575 (2) mukaisesti allekirjoitettu unionin puolesta 17 päivänä maaliskuuta 2015.

               (2)

               Pöytäkirjan tarkoituksena on määritellä varainhoito- ja tekniset säännöt, jotta Tunisian tasvavalta voisi osallistua tiettyihin unionin ohjelmiin. Pöytäkirjassa määritelty horisontaalinen kehys on taloudellinen, varainhoidollinen ja tekninen yhteistyöväline, joka mahdollistaa unionin tuen, erityisesti rahoitustuen, saannin näistä unionin ohjelmista. Tätä kehystä sovelletaan vain niihin unionin ohjelmiin, joiden osalta asianomaiset perustamista koskevat säädökset mahdollistavat Tunisian tasavallan osallistumisen. Pöytäkirjan tekeminen ei siten merkitse sellaisten valtuuksien käyttöä, joita sovelletaan ohjelmien avulla toteutettavien ja niitä perustettaessa noudatettavien alakohtaisten politiikkojen perusteella.

               (3)

               Pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja (3), joka koskee Euroopan unionin ja Tunisian tasavallan puitesopimusta Tunisian tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta pöytäkirjan 10 artiklassa määrätyn ilmoituksen (4).
   3 artikla
   Komissio valtuutetaan määrittämään unionin puolesta Tunisian tasavallan osallistumista yksittäiseen ohjelmaan koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset, mukaan lukien suoritettava rahoitusosuus. Komissio tiedottaa tästä toimivaltaiselle neuvoston työryhmälle.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä lokakuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  EUVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/575, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Tunisian tasavallan puitesopimusta Tunisian tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 96, 11.4.2015, s. 1).

      (3)  Pöytäkirja on julkaistu EUVL:ssä L 96, 11.4.2015, s. 3 yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

      (4)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee pöytäkirjan voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

32003D0202

2003/202/YUTP: Neuvoston päätös 2003/202/YUTP, tehty 18 päivänä maaliskuuta 2003, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation käynnistämisestä

Virallinen lehti nro L 076 , 22/03/2003 s. 0043 - 0044

Neuvoston päätös 2003/202/YUTP,tehty 18 päivänä maaliskuuta 2003,entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation käynnistämisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 17 artiklan 2 kohdan ja 25 artiklan,ottaa huomioon Euroopan unionin joukkojen operaatiosta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 27 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2003/92/YUTP(1) ja erityisesti sen 3 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Presidentti Trajkovski ja korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ovat käyneet kirjeenvaihtoa, ja 13 päivänä maaliskuuta on lisäksi saatu presidentti Trajkovskilta kirje, jossa Euroopan unionia pyydetään käynnistämään operaatio entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.(2) Neuvosto päätti 7 päivänä helmikuuta 2003 nimittää operaation komentajan ja joukkojen komentajan sekä nimetä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa olevien Euroopan unionin joukkojen operaatioesikunnan.(3) Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea perusti 18 päivänä helmikuuta 2003 osallistujien komitean entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettavaa operaatiota varten.(4) Euroopan unionin ja Naton välisiä suhteita koskevien pysyvien järjestelyjen mukaiset menettelyt on saatu päätökseen ja Naton kanssa on käyty kirjeenvaihto Naton voimavarojen asettamisesta käyttöön entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten.(5) Neuvosto hyväksyi 18 päivänä maaliskuuta 2003 poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean sille toimittaman operaatiosuunnitelman, jossa on otettu huomioon sotilasasiantuntijoiden asiaan liittyvä kannanotto.(6) Pohjois-Atlantin neuvosto on päättänyt lopettaa "Allied Harmony" -operaationsa entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 31 päivästä maaliskuuta 2003 alkaen.(7) Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen kanssa käytävät neuvottelut joukkojen asemaa koskevasta SOFA-sopimuksesta saataneen päätökseen ennen Naton operaation päättymistä.(8) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin toimien ja päätösten valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu operaation rahoittamiseen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan unionin sotilasoperaatio entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa käynnistetään 31 päivänä maaliskuuta 2003.2 artiklaOperaation komentaja valtuutetaan välittömästi antamaan toimeenpanokäsky (ACTORD), jotta voidaan aloittaa joukkojen toimintavalmiuteen saattaminen ennen niiden operaatioalueelle saapumisen jälkeen tapahtuvaa johtovastuun siirtoa ja käynnistää operaation toteuttaminen.3 artiklaEntisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation arvioitu kesto on kuusi kuukautta. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea antaa Euroopan unionin sotilaskomitean kannanoton perusteella sekä ottaen huomioon operaation komentajan näkemykset ja osallistujien komitean lausunnon neuvostolle suosituksen operaation lopettamisesta. Tätä edeltää arviointi edistymisestä Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamisessa.4 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.5 artiklaTämä neuvoston päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Papandreou(1) EUVL L 34, 11.2.2003, s. 26.


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2017/1342, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

text:
               18.7.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 185/60

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/1342,
   annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017,
   Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto antoi 22 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/233/YUTP (1), jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).

               (2)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea sopi 19 päivänä tammikuuta 2016 EUBAM Libyan olemassa olevan rakenteen käyttämisestä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa turvallisuusalan uudistuksen mahdollisten siviilitoimien suunnittelussa Libyan kansallisen sovinnon hallituksen kanssa tämän pyynnöstä ja Yhdistyneiden kansakuntien Libyan-tukioperaation (UNSMIL) toimia edistäen ja tämän pohjalta hyväksyi EUBAM Libyan toimeksiannon jatkamisen kuudella kuukaudella. Tämän jälkeen neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/207 (2), jolla EUBAM Libyaa jatkettiin 21 päivään elokuuta 2016.

               (3)

               Neuvosto hyväksyi 4 päivänä elokuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/1339 (3) päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta 21 päivään elokuuta 2017.

               (4)

               Eurooppa-neuvoston jäsenet antoivat 3 päivänä helmikuuta 2017 muuttoliikkeen ulkoisista näkökohdista Maltan julistuksen, jossa korostettiin erityisesti, että ponnistelut Libyan vakauttamiseksi ovat nyt tärkeämpiä kuin koskaan ja että unioni tekee kaikkensa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Valmiuksien kehittäminen on Libyassa ratkaisevaa, jotta viranomaiset saavat maa- ja merirajat hallintaan ja pystyvät torjumaan kauttakulku- ja salakuljetustoimintaa.

               (5)

               Libyasta 6 päivänä helmikuuta 2017 antamissaan päätelmissä neuvosto erityisesti vahvisti uudelleen täyden tukensa UNSMILille ja totesi lopuksi, että EUBAM Libya jatkaa Libyan viranomaisten sitouttamista ja avustamista mahdollista tulevaa poliisi-, oikeusvaltio- ja rajaturvallisuusalan siviilioperaatiota varten, kunhan olosuhteet sen sallivat.

               (6)

               Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea sopi 4 päivänä heinäkuuta 2017 operaation strategisen tarkastelun pohjalta, että EUBAM Libyan toimeksiantoa jatketaan 31 päivään joulukuuta 2018.

               (7)

               Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealla edustajalla, jäljempänä ’korkea edustaja’, olisi oltava valtuudet luovuttaa Europolille, Frontexille, Yhdistyneille kansakunnille ja Interpolille EUBAM Libyaa varten tuotettuja turvallisuusluokiteltuja tietoja neuvoston päätöksen 2013/488/EU (4) mukaisesti.

               (8)

               Päätös 2013/233/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti.

               (9)

               EUBAM Libya toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa vaarantaa perussopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamisen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2013/233/YUTP seuraavasti:

               1)

               Korvataan 2 artikla seuraavasti:
               ”2 artikla
               Tavoitteet
               EUBAM Libya avustaa kattavassa siviiliturvallisuusalan uudistuksen suunnitteluprosessissa tarkoituksena valmistautua mahdolliseen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviilioperaatioon.
               EUBAM Libyan tavoitteina on Libyan viranomaisten sitouttaminen ja avustaminen rajaturvallisuuden, lainvalvonnan ja laajemman rikosoikeusjärjestelmän aloilla.”

               2)

               Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Edellä 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi EUBAM Libyan tehtävänä on:

                           a)

                           tarjota tietoa EU:n suunnitelmia varten, jotka koskevat mahdollista YTPP-operaatiota turvallisuusalan uudistuksen alalla toimien tiiviissä yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien Libyan-tukioperaation (UNSMIL) kanssa ja edistäen sen toimia sekä pitäen yhteyttä laillisiin Libyan viranomaisiin ja muihin asiaankuuluviin turvallisuusalan toimijoihin;

                           b)

                           tukea laajempien rajaturvallisuuspuitteiden kehittämistä, mukaan lukien kapasiteetin toimittamisen tarjoaminen sisäasiainministeriön rannikkopoliisille (yleinen rannikkoturvallisuushallinto), Libyan rannikkovartioston sitouttaminen ja yhteydenpidon tehostaminen Libyan laillisiin viranomaisiin maan etelärajalla;

                           c)

                           tukea valmiuksien kehittämistä ja strategista suunnittelua sisäasiainministeriössä siltä osin kuin kyse on lainvalvonnasta Tripolissa ja koordinointivalmiuksien kehittämisestä asiaankuuluvien Libyan viranomaisten keskuudessa järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi;

                           d)

                           tukea oikeusministeriön laajempaa valmiuksien kehittämistä ja sen avustamista strategisessa suunnittelussa, mukaan lukien rikosoikeusjärjestelmän uudistusta käsittelevän työryhmän ja mahdollisten alaryhmien perustaminen.”

               3)

               Korvataan 5 artiklan 7 kohta seuraavasti:
               ”7.   Siviilioperaatiokomentaja, unionin Libyassa olevan edustuston päällikkö ja EUBAM Libyan operaation johtaja kuulevat toisiaan tarvittaessa. Myös Euroopan ulkosuhdehallinnon sukupuolikysymysten pääneuvonantajaa olisi tarvittaessa kuultava.”

               4)

               Korvataan 6 artiklan 7 kohta seuraavasti:
               ”7.   Operaation johtaja toimii tarvittaessa yhteistyössä muiden alueella olevien unionin toimijoiden kanssa. Operaation johtaja saa paikallisen tason poliittista ohjausta unionin Libyan edustuston päälliköltä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn.”

               5)

               Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   EUBAM Libyan poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta vastaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea neuvoston ja korkean edustajan alaisuudessa. Neuvosto valtuuttaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. Tähän valtuutukseen sisältyy toimivalta nimittää operaation johtaja korkean edustajan ehdotuksesta sekä muuttaa suunnitteluasiakirjoja. EUBAM Libyan tavoitteita ja sen päättämistä koskeva päätöksentekovalta kuuluu edelleen neuvostolle.”

               6)

               Korvataan 11 artiklan 4 kohta seuraavasti:
               ”4.   EUBAM Libyan henkilöstön jäsenet osallistuvat suunnitteluasiakirjojen mukaisesti pakolliseen turvallisuuskoulutukseen ennen tehtäviensä aloittamista. Turvallisuuspäällikkö järjestää heille myös säännöllistä kertauskoulutusta operaatioalueella.”

               7)

               Korvataan 13 artiklan 1 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:
               ”EUBAM Libyaan liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 22 päivän elokuuta 2016 ja 30 päivän marraskuuta 2017 väliselle ajalle on 17 000 000 euroa.”

               8)

               Korvataan 15 artiklan 4 kohta seuraavasti:
               ”4.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa Europolille ja Frontexille EUBAM Libyaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja päätöksen 2013/488/EU mukaisesti.”

               9)

               Lisätään 15 artiklaan kohdat seuraavasti:
               ”5.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa YK:lle EUBAM Libyaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2013/488/EU mukaisesti.
               6.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa Interpolille EUBAM Libyaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja päätöksen 2013/488/EU mukaisesti. Ennen unionin ja Interpolin välisen sopimuksen tekemistä EUBAM Libya voi luovuttaa tällaisia tietoja jäsenvaltioiden Interpolin kansallisille keskustoimistoille siviilioperaatiokomentajan ja asianomaisen kansallisen keskustoimiston johtajan välillä sovittavien järjestelyjen mukaisesti.
               7.   Korkealla edustajalla on valtuudet sopia tarvittavista järjestelyistä tähän artiklaan sisältyvien, tietojen vaihtamista koskevien säännösten panemiseksi täytäntöön.
               8.   Korkea edustaja voi siirtää tietojen luovuttamista koskevat valtuudet sekä valtuudet sopia tässä artiklassa tarkoitetuista järjestelyistä korkean edustajan alaisuudessa oleville henkilöille, siviilioperaatiokomentajalle ja/tai operaation johtajalle.”

               10)

               Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
               ”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2018.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).

      (2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/207, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta (EUVL L 39, 16.2.2016, s. 45).

      (3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/1339, annettu 4 päivänä elokuuta 2016, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 212, 5.8.2016, s. 111).

      (4)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2013/549/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013 , vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies

text:
               16.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/133

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies
   (2013/549/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011 (COM(2012) 436 – C7-0231/2012) (2),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2011 koskevan tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) ja erityisesti sen 164, 165 ja 166 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0094/2013),

               1.

               myöntää Euroopan oikeusasiamiehelle vastuuvapauden sen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 68, 15.3.2011.

      (2)  EUVL C 348, 14.11.2012, s. 1.

      (3)  EUVL C 344, 12.11.2012, s. 1.

      (4)  EUVL C 348, 14.11.2012, s. 130.

      (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA,
      annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013,
      joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011 (1),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2011 (COM(2012) 436 – C7-0231/2012) (2),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja toimielinten vastaukset (3),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2011 koskevan tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (4),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) ja erityisesti sen 164, 165 ja 166 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0094/2013),

                  1.

                  on tyytyväinen siihen, ettei tilintarkastustuomioistuin havainnut varainhoitovuotta 2011 koskevassa vuosikertomuksessaan merkittäviä puutteita Euroopan oikeusasiamiehen, jäljempänä ’oikeusasiamies’, henkilöstöresursseja ja hankintamenettelyitä koskevissa tarkastuksissa;

                  2.

                  panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen todenneen tarkastustyönsä perusteella, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen toimielinten ja elinten hallintomenoihin ja muihin menoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2011 päättyneeltä varainhoitovuodelta;

                  3.

                  tähdentää, että oikeusasiamiehen talousarvio on luonteeltaan puhtaasti hallinnollinen; toteaa, että vuonna 2011 oikeusasiamiehen talousarvio oli yhteensä 9 427 395 euroa, josta 7 318 795 euroa osoitettiin osastoon 1 (toimielimeen sidoksissa olevaa henkilöstöä koskevat menot), 1 469 200 euroa osastoon 2 (kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset käyttömenot) ja 639 400 euroa osastoon 3 (toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot);

                  4.

                  panee merkille, että kaikista määrärahoista 92,54 prosenttia sidottiin (89,65 prosenttia vuonna 2010) ja 85,62 prosenttia maksettiin (84,03 prosenttia vuonna 2010), ja on tyytyväinen käyttöasteen paranemiseen; kehottaa toteuttamaan lisätoimia käyttöasteen parantamiseksi ja seuraamaan tehtyjä muutoksia;

                  5.

                  kehottaa velvoittamaan rahoitussuunnittelun parantamiseen välittömästi, jotta varmistetaan, että talousarviota voidaan toteuttaa tehokkaammin;

                  6.

                  antaa tunnustusta oikeusasiamiehen vuotuisesta hallintosuunnitelmasta vuodeksi 2011, koska se sisältää keskeiset suoritusindikaattorit, joilla arvioidaan toimielimen tavoitteiden toteutumista;

                  7.

                  kehottaa oikeusasiamiestä ilmoittamaan seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessa, kuinka suuri osa kyseisenä vuonna pyydetyistä tulkkauspalveluista jäi käyttämättä;

                  8.

                  panee tyytyväisenä merkille sisäisen tarkastajan päätelmät, joiden mukaan oikeusasiamies on pannut täytäntöön kaksi kolmesta suosituksesta, jotka koskivat maksupyyntöjen käsittelyä koskevien sisäisten hallinto- ja valvontamenettelyjen parantamista; korostaa, että tosiasiallisesti suoritettuja maksuja koskevan palautteen antamisessa oikeaan aikaan on vielä parantamisen varaa; kehottaa panemaan välittömästi täytäntöön kolmannen suosituksen tosiasiallisesti suoritettuja maksuja koskevan palautteen oikea-aikaisemmasta antamisesta;

                  9.

                  toteaa, että vuonna 2011 käsiteltäväksi ottamista koskevat päätökset tehtiin 70 prosentissa tapauksista kuukauden kuluessa kanteluiden vastaanottamisesta; pyytää korottamaan tätä osuutta huomattavasti; uskoo, että kanteluyksiköt pystyvät tulevina vuosina parempiin tuloksiin, koska oikeusasiamiehen toimistossa toteutettiin vuoden 2012 alussa uudelleenjärjestely ja kirjaamon menettelyjä rationalisoitiin;

                  10.

                  panee huolestuneena merkille, että tutkimusten keskimääräinen kesto on edelleen kasvanut vuoden 2011 aikana; toteaa, että tapauksista ainoastaan 66 prosenttia saatettiin päätökseen kahdentoista kuukauden sisällä ja 80 prosenttia 18 kuukauden sisällä; kehottaa parantamaan tätä astetta huomattavasti; pyytää oikeusasiamiestä selventämään, kuinka suuressa osassa tapauksia tutkimuksia on tehtävä useammassa kuin yhdessä vaiheessa ja milloin toinen tutkimusvaihe on tarpeen;

                  11.

                  kehottaa oikeusasiamiestä lyhentääkseen menettelyjen kestoa ilmoittamaan vuosikertomuksessaan, kuinka suuri osa sen resursseista menee kansalaisten tekemien kanteluiden käsittelyyn ja mitä etenkin resurssien uudelleenjakoon liittyviä toimenpiteitä se pitää välttämättöminä palvelujen nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi;

                  12.

                  kehottaa Euroopan oikeusasiamiestä vahvistamaan vuosikertomuksessaan, miten se pitää yhteyttä unionin kansalaisiin ja kuinka paljon se käyttää tässä tarkoituksessa talousarviomäärärahoja;

                  13.

                  kehottaa oikeusasiamiestä sisällyttämään seuraavaan vuotuiseen toimintakertomukseensa kattavan taulukon kaikista oikeusasiamiehen käytettävissä olevista henkilöresursseista tehtäväryhmän, palkkaluokan, sukupuolen, ammatilliseen koulutukseen osallistumisen sekä kansallisuuden mukaan jaoteltuna sekä toimittamaan kaikki aiempina vuosina vaaditut asiakirjat;

                  14.

                  huomauttaa, että oikeusasiamiehen vuoden 2011 vuotuinen toimintakertomus hyväksyttiin lokakuun 2012 täysistunnossa, ja on tyytyväinen siinä esitettyihin huomautuksiin.

         (1)  EUVL L 68, 15.3.2011.

         (2)  EUVL C 348, 14.11.2012, s. 1.

         (3)  EUVL C 344, 12.11.2012, s. 1.

         (4)  EUVL C 348, 14.11.2012, s. 130.

         (5)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: Valiokuntien yhteistyömenettely – päätösvaltaisuuden toteaminen (työjärjestyksen 47 ja 149 artiklan tulkinta) Euroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2009 parlamentin työjärjestyksen valtiokuntien yhteistyömenettelyä koskevan 47 artiklan ja päätösvaltaisuuden toteamista koskevan 149 artiklan 4 kohdan tulkinnasta

text:
               25.3.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 76/93

         Torstai 19. helmikuuta 2009Valiokuntien yhteistyömenettely – päätösvaltaisuuden toteaminen (työjärjestyksen 47 ja 149 artiklan tulkinta)
   P6_TA(2009)0080
   Euroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2009 parlamentin työjärjestyksen valtiokuntien yhteistyömenettelyä koskevan 47 artiklan ja päätösvaltaisuuden toteamista koskevan 149 artiklan 4 kohdan tulkinnasta
   2010/C 76 E/18

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 27. tammikuuta 2009 ja 13. helmikuuta 2009 päivätyt kirjeet,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 201 artiklan,

               1.

               päättää lisätä työjärjestyksen 47 artiklaan tulkinnan seuraavasti:
               ”Kun tarkastellaan kansainvälisiä sopimuksia 83 artiklan mukaisesti, tässä artiklassa tarkoitettua valiokuntien yhteistyömenettelyä ei voida soveltaa 75 artiklan mukaiseen hyväksyntämenettelyyn.”;

               2.

               päättää lisätä työjärjestyksen 149 artiklan 4 kohtaan tulkinnan seuraavasti:
               ”Päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneiden jäsenten on oltava läsnä istuntosalissa, kun pyyntö esitetään.”;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.


title: 2004/541/: 2004/541/EY:#Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2004, kolmen sidosryhmien edustajan ja heidän varaedustajiensa nimeämisestä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston johtokuntaan

text:
               10.7.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 240/6

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 5 päivänä heinäkuuta 2004,
   kolmen sidosryhmien edustajan ja heidän varaedustajiensa nimeämisestä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston johtokuntaan
   (2004/541/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston, jäljempänä ”virasto”, perustamisesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/2004 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
   ottaa huomioon 28 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Mainitun asetuksen 6 artiklassa säädetään, että viraston johtokuntaan kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, kolme komission nimeämää edustajaa sekä kolme komission ehdottamaa ja neuvoston nimeämää edustajaa, joilla ei ole äänioikeutta ja joista kukin edustaa yhtä seuraavista ryhmistä:

                           a)

                           tieto- ja viestintätekniikkayritykset;

                           b)

                           kuluttajaryhmät;

                           c)

                           akateemiset verkko- ja tietoturva-asiantuntijat.

               (2)

               Komissio on pyytänyt kutakin jäsenvaltioita nimeämään johtokuntaan oman edustajansa sekä yhden varaedustajan, joka edustaa johtokunnan jäsentä tämän poissa ollessa.

               (3)

               Jotta virasto voisi aloittaa työnsä viipymättä, viraston johtokunnan on oltava toimintakykyinen mahdollisimman nopeasti,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Luettelo Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston johtokuntaan nimettävistä, kolmea sidosryhmää edustavista jäsenistä ja varajäsenistä on seuraava:

               Jäsenet

               Varajäsenet

               Tieto- ja viestintätekniikkayritykset

               Mark MacGann

               Berit Svendsen

               Kuluttajaryhmät

               Markus Bautsch

               Jim Murray

               Akateemiset verkko- ja tietoturva-asiantuntijat

               Kai Rannenberg

               Niko Schlammberger

      Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2004.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         G. ZALM

      (1)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/44, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014 , Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/014 FR/Air France, Ranska)

text:
               14.1.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 8/18

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/44,
   annettu 17 päivänä joulukuuta 2014,
   Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti
   (hakemus EGF/2013/014 FR/Air France, Ranska)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (2),
   ottavat huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) ja erityisesti sen 12 artiklan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) ja erityisesti sen 13 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

               (2)

               EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään.

               (3)

               Ranska esitti 20 päivänä joulukuuta 2013 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Air France -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 24 päivään heinäkuuta 2014 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 25 937 813 euroa.

               (4)

               EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Ranskan hakemuksen perusteella,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 25 937 813 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2014 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
   2 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Strasbourgissa 17 päivänä joulukuuta 2014.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

      (4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.


title: Euroopan parlamentin päätös (EU, Euratom) 2016/1460, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2014, pääluokka III – Komissio

text:
               14.9.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 246/25

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU, EURATOM) 2016/1460,
   annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2014, pääluokka III – Komissio
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2014 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2014 (COM(2015) 377 – C8-0199/2015) (2),

               —

               ottaa huomioon komission kertomuksen varainhoitovuotta 2013 koskevien vastuuvapauspäätösten seurannasta (COM(2015) 505) sekä kertomuksen liitteinä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2015) 194, SWD(2015) 195),

               —

               ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2015 päivätyn komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2014” (COM(2015) 279) ja sen liitteet,

               —

               ottaa huomioon komission vuosikertomuksen saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista (COM(2015) 313) sekä kertomuksen liitteinä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2015) 124, SWD(2015) 125),

               —

               ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2014 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (COM(2015) 441) sekä kertomuksen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2015) 170),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2014 ja toimielinten vastaukset (3) sekä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2014 koskevan lausuman (4) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2016 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2014 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle (05583/2016 – C8-0042/2016),

               —

               ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle EU:n talousarvion suojaamisesta vuoden 2014 loppuun saakka (COM(2015) 503),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5) ja erityisesti sen 62, 164, 165 ja 166 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A8-0140/2016),

               A.

               ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio toteuttaa talousarvion ja hallinnoi ohjelmia ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan mukaisesti se toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa omalla vastuullaan sekä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;

               1.

               myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2014;

               2.

               esittää huomautuksensa päätöslauselmassa, joka on erottamaton osa päätöksiä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2014, pääluokka III – Komissio ja toimeenpanovirastot, sekä 28. huhtikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksista komissiota koskevassa varainhoitovuoden 2014 vastuuvapausmenettelyssä (6);

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille, kansallisille parlamenteille sekä jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille tilintarkastuselimille sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 51, 20.2.2014.

      (2)  EUVL C 377, 13.11.2015, s. 1.

      (3)  EUVL C 373, 10.11.2015, s. 1.

      (4)  EUVL C 377, 13.11.2015, s. 146.

      (5)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0148 (katso tämän virallisen lehden sivu 91).