Avis juridique important

|

31989D0567

89/567/ETY: Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 1989, puuvillan neuvoa-antavan komitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 309 , 26/10/1989 s. 0039 - 0041 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 30 s. 0181  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 30 s. 0181

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä lokakuuta 1989,puuvillan neuvoa-antavan komitean perustamisesta (89/567/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo, ettäKreikan liittymisasiakirjalla ja erityisesti sen pöytäkirjalla N:o 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 4006/87(1), otettiin käyttöön puuvilla-alan yhteinen markkinajärjestely,komissiolle on tärkeää kerätä ammatinharjoittajien ja kuluttajien mielipiteet ongelmista, joita on ilmennyt puuvilla-alan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnan yhteydessä,kaikkien ammatinharjoittajien, joihin tämän yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpano suoraan vaikuttaa, sekä kuluttajien olisi voitava osallistua komission pyytämien lausuntojen laatimiseen, jajäsenvaltioissa kyseiset ammatilliset yhteenliittymät ja kuluttajaryhmittymät ovat perustaneet yhteisön tasolle järjestöjä, jotka voivat edustaa kaikkien jäsenvaltioiden asianomaisia ammatinharjoittajia,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1 Perustetaan komission yhteyteen puuvillan neuvoa-antava komitea, jäljempänä `komitea`.2 Komitea muodostuu seuraavien eturyhmien edustajista: maataloustuottajat, maatalousosuuskunnat, kyseinen teollisuus ja kauppa, kyseisen alan maatalous- ja teollisuustyöntekijät sekä kuluttajat.2 artikla 1 Komissio voi kuulla komiteaa kaikista ongelmista, jotka liittyvät puuvilla-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien asetusten soveltamiseen, ja erityisesti toimenpiteistä, jotka sen on toteutettava näiden asetusten mukaisesti.2 Komitean puheenjohtaja voi ilmoittaa komissiolle, että on aiheellista kuulla komiteaa sen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, josta sille ei ole esitetty lausuntopyyntöä.Hän tekee niin erityisesti jonkin edustettuna olevan eturyhmän pyynnöstä.3 artikla 1 Komiteassa on 28 jäsentä.2 Paikat jaetaan seuraavasti:- 8 puuvillan tuottajille,- 6 jalostusosuuskunnille,- 5 siementenpoistoyrityksille ja kehräämöille,- 1 kasviöljynpuristamoille,- 2 puuvillakaupalle,- 3 puuvilla-alan maatalous- ja teollisuustyöntekijöille,- 3 kuluttajille.4 artikla 1 Komissio nimittää komitean jäsenet yhteisön tasolle perustettujen, 1 artiklan 2 kohdassa mainittuja eturyhmiä parhaiten edustavien ja sellaisten ammatillisten järjestöjen ehdotuksesta, joiden toiminta liittyy puuvillan yhteiseen markkinajärjestelyyn. Kuluttajien edustajat nimitetään kuitenkin kuluttajien neuvoa-antavan komitean ehdotuksesta.Kutakin täytettävää paikkaa varten nämä järjestöt ehdottavat eri maiden kansalaisista kahta ehdokasta.2 Komitean jäsenen toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.Kolmen vuoden toimikauden päätyttyä komitean jäsenet pysyvät toimissaan, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai heidän toimikautensa uusitaan.Jos joku jäsenistä eroaa tehtävästään tai kuolee taikka jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää hänen korvaamistaan, hänet korvataan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.3 Komissio julkaisee luettelon komitean jäsenistä tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla 1 Komitea valitsee komissiota kuultuaan puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi.Puheenjohtaja valitaan ensimmäisessä äänestyksessä läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnä olevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, komissio nimeää tilapäisen puheenjohtajan.2 Komitea valitsee kaksi varapuheenjohtajaa kolmeksi vuodeksi.Varapuheenjohtajat valitaan niiden eturyhmien edustajien keskuudesta, joihin puheenjohtaja ei kuulu.Vaali toimitetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.Komitea voi samaa menettelyä noudattaen nimittää muita jäseniä työvaliokuntaan. Tässä tapauksessa työvaliokunnassa on puheenjohtajan lisäksi enintään yksi edustaja kustakin komiteassa edustettuna olevasta eturyhmästä.Työvaliokunta valmistelee ja järjestää komitean työn.6 artikla 1 Ainoastaan komission edustajat, komitean jäsenet tai heidän estyessään heidän sijaisensa sekä 3 ja 4 kohdan mukaisesti kutsutut henkilöt voivat osallistua kokouksiin tai olla niissä läsnä.2 Jos komitean jäsen on estynyt, järjestö tai järjestöt, joille on annettu paikka komiteassa, voivat nimetä sijaisen, joka on valittava komission ja kyseisen järjestön tai kyseisten järjestöjen yhdessä vahvistamasta luettelosta. Tässä luettelossa olevien nimien lukumäärä on puolet kyseistä järjestöä tai kyseisiä järjestöjä edustavien jäsenten kokonaismäärästä. Tämä lukumäärä on vähintään yksi ja enintään kaksitoista.Komitean sihteeristölle on ilmoitettava sijaisen nimeämisestä vähintään seitsemän vuorokautta ennen kokousta.3 Sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, komitean puheenjohtaja voi yhdessä komission yksiköiden kanssa kutsua järjestön pääsihteerin tai sihteeristön jäsenen osallistumaan komitean kokoukseen tarkkailijana.Tapauksessa, jossa pääsihteeri on estynyt, hän voi kuitenkin luovuttaa tarkkailijapaikkansa toiselle henkilölle.Tarkkailijoilla ei ole puheoikeutta. Puheenjohtaja voi kuitenkin yhdessä komission yksiköiden kanssa antaa heille tämän oikeuden.4 Kun esityslistan aiheet ovat luonteeltaan hyvin teknisiä ja poikkeavat siten komitean tavallisesta työstä, puheenjohtaja voi sellaisen järjestön pyynnöstä, jolle on annettu yksi tai useampi paikka komiteassa, ja yhdessä komission yksiköiden kanssa kutsua yhden tai useamman asiantuntijan osallistumaan komitean työhön.Komissio voi omasta aloitteestaan kutsua kenet tahansa, jolla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta, osallistumaan asiantuntijana komitean asioiden käsittelyyn.Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on syynä heidän läsnäoloonsa.7 artikla Komitea voi yhdessä komission yksiköiden kanssa perustaa työryhmiä työnsä helpottamiseksi.8 artikla 1 Komitea kokoontuu komission toimipaikassa tämän kutsusta. Työvaliokunta kokoontuu sen puheenjohtajan yhdessä komission kanssa esittämästä kutsusta.2 Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.3 Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristön tehtävistä.9 artikla Komitea käsittelee asioita, joista komissio on pyytänyt lausuntoa. Äänestäminen ei ole käytössä.Pyytäessään komitean lausuntoa komissio voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto on annettava.Komiteassa edustettuina olevien eturyhmien kannat ovat komissiolle toimitetussa kertomuksessa.Jos komitea hyväksyy pyydetyn lausunnon yksimielisesti, se laatii yhteiset johtopäätökset, jotka liitetään kertomukseen. Komissio antaa komitean tulokset asioiden käsittelystä tiedoksi neuvostolle tai hallintokomiteoille viimeksi mainittujen pyynnöstä.10 artikla Komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmän työssä, jos komissio ilmoittaa näille, että pyydetty lausunto tai esitetty asia on luonteeltaan luottamuksellinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista.Tässä tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokouksiin.11 artikla Tämä päätös tulee voimaan 20 päivänä lokakuuta 1989.Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 1989.Komission puolestaRay MAC SHARRYKomission jäsen(1) EYVL N:o L 377, 31.12.1987, s. 49


title: Euroopan parlamentin päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lentoturvallisuusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007

text:
               26.9.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/122

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lentoturvallisuusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   (2009/647/EY)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan lentoturvallisuusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä viraston vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (4) ja erityisesti sen 60 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A6-0163/2009),

               1.

               myöntää Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Hans-Gert PÖTTERING

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 16.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 20.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
   EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA
   23. huhtikuuta 2009,
   joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan lentoturvallisuusviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan lentoturvallisuusviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2007 (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2007 sekä viraston vastaukset (2),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 10. helmikuuta 2009 antaman suosituksen (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (4) ja erityisesti sen 60 artiklan,

               —

               ottaa huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (5) ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 71 artiklan ja liitteen V,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A6-0163/2009),

               A.

               ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävän varmuuden siitä, että varainhoitovuoden 2007 tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset,

               B.

               ottaa huomioon, että parlamentti myönsi 22. huhtikuuta 2008 Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 (6) ja päätökseen liitetyssä päätöslauselmassa se muun muassa

                           —

                           pani merkille tilintarkastustuomioistuimen vaatimuksen, jonka mukaan viraston on yhteistyössä komission kanssa tarkistettava nykyinen maksujärjestelmä varmistaakseen, että sen sertifiointitoiminnasta aiheutuvat menot ovat perusteltuja ja että ne katetaan sen maksuista saaduilla tuloilla;

                           —

                           kehotti virastoa ja komissiota tarkistamaan viraston kustannusrakennetta saattaakseen sertifiointitoimien kustannukset ja niistä saatavat tulot tasapainoon;

                           —

                           pani merkille viraston vastauksen, jonka mukaan maksuja ja palkkioita koskevan asetuksen (7), joka tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007, seurauksena pitäisi syntyä riittävästi tuloja sertifiointitoiminnan kustannusten kattamiseen;

                           —

                           kehotti virastoa panemaan täytäntöön tehokkaan perintäjärjestelmän ja sisällyttämään siihen mahdollisesti viivästyskorkojen perimisen myöhästyneiltä maksuilta;

               1.

               toteaa, että virasto sai vuoden 2007 talousarviosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina 72 045 000 euroa;

               2.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että vuoden 2007 henkilöstötaulukkoon oli merkitty 467 väliaikaisen toimihenkilön tointa mutta että henkilöstömenoihin osoitetut määrärahat eivät riittäneet kattamaan näiden toimien tosiasiallisia henkilöstökustannuksia, minkä vuoksi virasto sopi komission kanssa, että toimien määrää vähennetään ja että niitä olisi vähentämisen jälkeen enintään 342, sekä toteaa, että vuoden lopussa näistä 333 oli täytettynä;

               3.

               panee merkille viraston vastauksen, että kahden ensimmäisen vuoden aikana, jolloin sen perimistä maksuista ja palkkioista annettuja asetuksia sovellettiin, viraston tulot eivät kattaneet ennakoituja menoja; panee merkille viraston toteamuksen, että uusien työntekijöiden lukumäärän vähentäminen näkyi henkilöstöpolitiikkaa koskevassa suunnitelmassa vuosille 2008–2010, josta oli sovittu komission kanssa;

               4.

               huomauttaa, että edellisessä vastuuvapauspäätöslauselmassa esille tuotu menojen ja tulojen epätasapaino sai aikaan tarpeen vähentää suunniteltua henkilöstömäärää 25 prosentilla, jolloin toimien enimmäismäärä putosi 467:stä 342:een;

               5.

               odottaa viraston sisällyttävän tilinpäätökseensä varainhoitovuodelta 2008 tiedot siitä, miten hyvin hyväksyntiin liittyvät menot ja tulot on pystytty saamaan tasapainoon maksuja ja palkkioita koskevan uuden asetuksen täytäntöönpanon avulla;

               6.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen esittämän arvostelun siitä, että viraston henkilöstömäärään vuonna 2007 tehdyt muutokset eivät ilmenneet henkilöstötaulukosta, jota ei ollut muutettu vastaavasti;

               7.

               kannattaa täysin tilintarkastustuomioistuimen suositusta, että viraston olisi tarkistettava huolellisesti budjettivallan käyttäjän päätösten perustan muodostavien menoarvioidensa johdonmukaisuus, erityisesti henkilöstömenojen osalta; kehottaa virastoa varmistamaan, että henkilöstötaulukko vastaa todellista tilannetta;

               8.

               panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin ja virasto ovat erimielisiä siitä, onko viraston vuonna 2007 saamien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen, joista katettaisiin hyväksyntien myöntämisestä tulevaisuudessa aiheutuvat menot, määrä 14 900 000 euroa; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen, jonka mukaan virasto on virheellisesti sisällyttänyt laskelmaansa myös aiemmin voimassa olleeseen asetukseen perustuvien sääntöjen mukaisesti perittyjä palkkioita; panee merkille, että virasto antoi selityksen laskelmilleen ja totesi, että sillä oli perustamisasetuksensa mukaan oikeus sisällyttää nuo palkkiot laskelmiinsa;

               9.

               panee merkille tilintarkastustuomioistuimen esittämän arvostelun useista tarkastetuista hankintamenettelyistä; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden hankintamenettelyn olleen tarjoajien kannalta epäselvä, koska näille annettiin siinä vaillinaiset tiedot valintaperusteista ja niiden arvioinnista; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen siitä, että kolmessa tapauksessa sovellettiin rajoitettua menettelyä, vaikka hankittavien palvelujen kokonaisarvo ylitti avointa menettelyä edellyttävän raja-arvon;

               10.

               kehottaa virastoa pitämään kiinni vastauksissaan antamastaan lupauksesta noudattaa hankintoja koskevia sääntöjä tarkoin ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, että mahdollisille tarjouksentekijöille annetaan selkeitä tietoja;

               11.

               kehottaa painokkaasti komissiota varmistamaan, että virasto pitää tulevaisuudessa tiukasti kiinni budjettikurin periaatteesta ja työskentelee aina hyväksyttyjen talousarvioiden pohjalta;

               12.

               viittaa vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liittyvien muiden, luonteeltaan yleisten huomautusten osalta EU:n erillisvirastojen varainhoidosta ja sen valvonnasta 23. huhtikuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (8).

      (1)  EUVL C 278, 31.10.2008, s. 16.

      (2)  EUVL C 311, 5.12.2008, s. 20.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUVL L 88, 31.3.2009, s. 201.

      (7)  Komission asetus (EY) N:o 593/2007 (EUVL L 140, 1.6.2007, s. 3).

      (8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 206.


Avis juridique important

|

31977D0156

77/156/ETY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 1977, Euroopan kehitysrahastolle (1975) AKT-valtioita varten sekä merentakaisia maita ja alueita ja Ranskan merentakaisia departementteja varten osoitettujen rahamäärien tarkistamisesta

Virallinen lehti nro L 046 , 18/02/1977 s. 0017 - 0017 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 3 s. 0063  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 3 s. 0063

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 14 päivänä helmikuuta 1977,Euroopan kehitysrahastolle (1975) AKT-valtioita varten sekä merentakaisia maita ja alueita ja Ranskan merentakaisia departementteja varten osoitettujen rahamäärien tarkistamisesta (77/156/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisön avustusten rahoitusta ja hallintaa koskevan 11 päivänä heinäkuuta 1975 allekirjoitetun sopimuksen(1), jäljempänä "sisäinen sopimus", ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäpäätöksellä 76/568/ETY(2) yhteisöön assosioidut entiset merentakaiset maat ja alueet Surinamen tasavalta, Seychellien tasavalta ja Komorien tasavalta ovat itsenäistyneet ja pyytäneet liittyä Lomén yleissopimukseen sen 89 artiklan perusteella; AKT-ETY-ministerineuvosto on ensimmäisessä istunnossaan hyväksynyt nämä pyynnöt; nämä valtiot ovat tallettaneet liittymisasiakirjansa neuvoston pääsihteeristöön ja ovat siis liittyneet kukin osaltaan 16 päivänä heinäkuuta, 27 päivänä elokuuta ja 13 päivänä syyskuuta 1976 AKT-ETY Lomén yleissopimukseen, jaolisi siis sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti vähennettävä tämän sisäisen sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merentakaisille maille ja alueille säädettyjä määriä ja lisättävä vastaavasti saman säännöksen a kohdassa AKT-valtioille säädettyjä määriä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Korvataan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan teksti seuraavasti:"a) 3 031,60 miljoonaa Euroopan laskentayksikköä, joka on tarkoitettu AKT-valtioille ja josta on:>TAULUKON PAIKKA>b) 98,40 miljoonaa Euroopan laskentayksikköä, joka on tarkoitettu Ranskan merentakaisille maille ja alueille ja departementeille ja josta on:".>TAULUKON PAIKKA>2 artikla Tämä päätös tulee voimaan 16 päivänä heinäkuuta 1976.3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. SILKIN(1) EYVL N:o L 25, 30.1.1976, s. 168(2) EYVL N:o L 176, 1.7.1976, s. 8


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2017/288, annettu 17 päivänä helmikuuta 2017, Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/101/YUTP muuttamisesta

text:
               18.2.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 42/11

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/288,
   annettu 17 päivänä helmikuuta 2017,
   Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/101/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 15 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/101/YUTP Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1).

               (2)

               Olisi säädettävä poikkeus kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävissä olevien tarvikkeiden myyntiä, toimitusta, siirtoa tai vientiä koskevaan kieltoon, jotta tiettyjen sellaisten tarvikkeiden, jotka tulevat pelkästään siviilikäyttöön kaivos- tai infrastruktuurihankkeissa, myynti, toimitus, siirto tai vienti olisi mahdollista.

               (3)

               Neuvosto on tarkastellut uudelleen päätöstä 2011/101/YUTP ottaen huomioon Zimbabwen poliittiset tapahtumat.

               (4)

               Zimbabween kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 20 päivään helmikuuta 2018.

               (5)

               Rajoittavat toimenpiteet olisi pidettävä voimassa seitsemän henkilön ja yhden yhteisön osalta, jotka on lueteltu päätöksen 2011/101/YUTP liitteessä I. Rajoittavien toimenpiteiden keskeyttämistä olisi jatkettava viiden henkilön osalta, jotka on lueteltu päätöksen 2011/101/YUTP liitteessä II.

               (6)

               Päätös 2011/101/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2011/101/YUTP seuraavasti:

               1)

               Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:
               ”3.   Edellä olevaa 2 artiklaa ei sovelleta sellaisten tiettyjen kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävissä olevien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, jotka tulevat pelkästään siviilikäyttöön kaivos- tai infrastruktuurihankkeissa, edellyttäen, että vientijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset antavat tapauskohtaisen luvan.”

               2)

               Korvataan 10 artikla seuraavasti:
               ”10 artikla
               1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
               2.   Tätä päätöstä sovelletaan 20 päivään helmikuuta 2018.
               3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdassa sekä 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden, siltä osin kuin niitä sovelletaan liitteessä II lueteltuihin henkilöihin, soveltaminen keskeytetään 20 päivään helmikuuta 2018 asti.
               4.   Tätä päätöstä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen, ja se uusitaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, että sen tavoitteita ei ole saavutettu.”

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. BARTOLO

      (1)  Neuvoston päätös 2011/101/YUTP, annettu 15 päivänä helmikuuta 2011, Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 42, 16.2.2011, s. 6).


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2017/1654, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan pankkiviranomaisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015

text:
               29.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/198

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1654,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan pankkiviranomaisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan pankkiviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan pankkiviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015 sekä viranomaisen vastauksen (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2015 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2017 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2015 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä viranomaiselle (05873/2017 – C8-0072/2017),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) ja erityisesti sen 64 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (5) ja erityisesti sen 108 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0079/2017),

               1.

               myöntää Euroopan pankkiviranomaisen toimitusjohtajalle vastuuvapauden viranomaisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan pankkiviranomaisen toimitusjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Antonio TAJANI

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 449, 1.12.2016, s. 72.

      (2)  Ks. alaviite 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

      (5)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Neuvoston päätös 2014/491/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014 , Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian perustamisesta annetun päätöksen 2013/189/YUTP muuttamisesta

text:
               24.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 218/6

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/491/YUTP,
   annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,
   Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian perustamisesta annetun päätöksen 2013/189/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä huhtikuuta 2013 päätöksen 2013/189/YUTP (1) Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ETPA) perustamisesta.

               (2)

               Päätöksellä 2013/189/YUTP on vahvistettu ETPA:n menoihin tarkoitettu rahoitusohje, jonka on tarkoitus kattaa ETPA:n kulut ensimmäisten 12 kuukauden ajan rahoitussopimuksen tekemisestä, eli 1 päivänä elokuuta 2013 alkavana ja 31 päivänä heinäkuuta 2014 päättyvänä kautena.

               (3)

               Päätöksellä 2013/189/YUTP perustettu johtokomitea sopi 25 päivänä maaliskuuta 2014, että rahoitussopimuksen kattama kausi olisi yhdenmukaistettava tilikauden kanssa, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta, jotta vuodesta 2016 alkaen vaadittaisiin vain yksi tilinpäätösten sarja.

               (4)

               Sen vuoksi olisi vahvistettava uusi rahoitusohje 1 päivänä elokuuta 2014 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyvälle kaudelle.

               (5)

               Päätös 2013/189/YUTP olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 2013/189/YUTP 16 artiklan 2 kohta seuraavasti:

      ”2.   ETPA:n menoihin tarkoitettu rahoitusohje, jonka on tarkoitus kattaa ETPA:n kulut ensimmäisten 12 kuukauden ajan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä, on 535 000 euroa.
      ETPA:n menoihin tarkoitettu rahoitusohje, jonka on tarkoitus kattaa ETPA:n kulut 1 päivänä elokuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyvänä kautena on 756 000 euroa.
      Neuvosto päättää ETPA:n menoihin tarkoitetut rahoitusohjeet tämän jälkeisten kausien osalta.”

   2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  Neuvoston päätös 2013/189/YUTP, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ETPA) perustamisesta sekä yhteisen toiminnan 2008/550/YUTP kumoamisesta (EUVL L 112, 24.4.2013, s. 22).


Avis juridique important

|

31998D0807(01)

Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1998, kätilökoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 247 , 07/08/1998 s. 0003 - 0003

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä heinäkuuta 1998,kätilökoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä (98/C 247/02)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon kätilökoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta 21 päivänä tammikuuta 1980 tehdyn neuvoston päätöksen 80/156/ETY (1) ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,ottaa huomioon liittymisasiakirjan vuodelta 1994 ja erityisesti sen 165 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo, ettämainitun päätöksen 3 artiklan perusteella kyseinen komitea muodostuu kunkin jäsenvaltion kolmesta asiantuntijasta ja jokaisen asiantuntijan varajäsenestä; sekä saman päätöksen 4 artiklan perusteella näiden asiantuntijoiden ja varajäsenten toimikausi kestää kolme vuotta,neuvosto on 7 päivänä marraskuuta 1995 (2) tekemällään päätöksellä nimennyt kätilökoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 23 päivänä lokakuuta 1995 alkaneeksi ja 22 päivänä lokakuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi, jaItalian hallitus on esittänyt ehdokkaan kyseisen komitean varsinaisen jäsenen nimeämiseksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Kätilökoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiseksi jäseneksi nimetään 22 päivänä lokakuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksiC. >TAULUKON PAIKKA>Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1998.Neuvoston puolestaW. MOLTERERPuheenjohtaja(1) EYVL L 33, 11.2.1980, s. 13.(2) EYVL C 292, 7.11.1995, s. 2.


Avis juridique important

|

32003D0168

2003/168/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2003, Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan perustamisesta

Virallinen lehti nro L 067 , 12/03/2003 s. 0022 - 0024

Komission päätös,tehty 11 päivänä maaliskuuta 2003,Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan perustamisesta(2003/168/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2422/2001(1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksessa (EY) N:o 2422/2001 säädetään, että komissio perustaa Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan, jonka tehtävänä on toteuttaa EY:n Energy Star -ohjelmaa Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen(2) mukaisesti.(2) Energy Star -lautakunnan jäseniä ovat asetuksessa (EY) N:o 2422/2001 säädetyt kansalliset edustajat sekä asetuksessa lueteltujen, asiaan liittyvien sidosryhmien edustajat,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunta.2 artikla1. Energy Star -lautakunnan puheenjohtajana toimii komissio, jota edustaa energian ja liikenteen pääosasto.2. Asetuksen (EY) N:o 2422/2001 9 artiklassa mainittu kansallisten edustajien luettelo on liitteen osassa A.Jos kansallisia edustajia nimetään enemmän kuin yksi, liitteessä mainittu jäsenvaltion valtuuttama kansallinen edustaja toimii koordinaattorina.3. Asetuksen (EY) N:o 2422/2001 8 artiklan 3 kohdassa mainitut sidosryhmät mainitaan liitteen osassa B.4. Varmistaakseen kutakin toimistolaiteryhmää edustavien sidosryhmien osallistumisen tasapuolisuuden puheenjohtaja voi tarvittaessa tehdä muutoksia sidosryhmien osallistujaluetteloon.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2003.Komission puolestaLoyola De PalacioVarapuheenjohtaja(1) EYVL L 332, 15.12.2001, s. 1.(2) EYVL L 172, 26.6.2001, s. 3.LUETTELOLUETTELO ENERGY STAR -LAUTAKUNNAN JÄSENISTÄOSA AKansalliset edustajat>TAULUKON PAIKKA>OSA BSidosryhmätLaitevalmistajatThe European Information, Communications and Consumer Electronics Technology Industry Association (EICTA)JälleenmyyjätEurocommerceYmpäristönsuojelujärjestötWWFKuluttajajärjestötThe European Consumers Organisation (BEUC) (Euroopan kuluttajajärjestöjen toimisto)


title: Komission päätös (EU) 2016/1846, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteestä SA.41187 (2015/C) (ex 2015/NN), jonka Unkari on toteuttanut tupakkateollisuusyrityksiltä perittävän terveysmaksun osalta (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4049) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               19.10.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 282/43

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1846,
   annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016,
   toimenpiteestä SA.41187 (2015/C) (ex 2015/NN), jonka Unkari on toteuttanut tupakkateollisuusyrityksiltä perittävän terveysmaksun osalta

         (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4049)

   (Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   huomioi sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Komission tietoon tuli maaliskuussa 2015, että Unkari on säätänyt uudesta tupakkateollisuusyrityksiltä perittävästä terveysmaksusta. Komissio lähetti 13 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Unkarille toimenpiteeseen liittyvän tietopyynnön, jolla se lisäksi ilmoitti Unkarin viranomaisille harkitsevansa tuen keskeyttämistä koskevan välipäätöksen tekemistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (2)

               Unkari vastasi tietopyyntöön 12 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Unkari ei kuitenkaan kommentoinut mahdollisuutta, että komissio tekee tuen keskeyttämistä koskevan välipäätöksen.

               (3)

               Komissio ilmoitti Unkarille 15 päivänä heinäkuuta 2015 päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn tupakkateollisuusyrityksiltä perittävästä terveysmaksusta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Lisäksi komissio määräsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään toimenpiteen keskeytettäväksi välittömästi.

               (4)

               Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (3). Komissio kehotti päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

               (5)

               Komissio sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta. Komissio toimitti huomautukset 20 päivänä lokakuuta 2015 Unkarille, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Unkari ei kuitenkaan ottanut kantaa esitettyihin huomautuksiin.

         2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

               (6)

               Unkarin parlamentti hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 2014 tupakkateollisuusyrityksiin vuonna 2015 kohdistuvan terveysmaksua koskevan lain nro XCIV 2014, jäljempänä ’laki’. Laissa säädetään terveysmaksuksi kutsutusta verosta, jota peritään tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatavasta vuotuisesta liikevaihdosta Unkarissa ja jota sovelletaan jo olemassa olevan yritysverojen, erityisesti yhteisöveron, lisäksi. Veroa peritään valtuutetuilta varastonpitäjiltä, maahantuojilta ja rekisteröidyiltä tupakkatuotteiden kauppiailta. Lain tarkoitukseksi on ilmoitettu lisävarojen kerääminen terveydenhuoltojärjestelmän terveyspalvelujen laadun parantamiseen.

               (7)

               Terveysmaksu kannetaan tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatavasta vuotuisesta liikevaihdosta Unkarissa verovuotta edeltävältä vuodelta, jos yrityksen näistä toimista saama liikevaihto muodostaa vähintään 50 prosenttia yrityksen vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta. Liikevaihdosta ei vähennetä kustannuksia verovuoden aikana tehtyjä investointeja lukuun ottamatta. Terveysmaksu on luonteeltaan progressiivinen vero. Sovellettavan maksun määrä riippuu veronmaksajan vuotuisesta liikevaihdosta seuraavasti:

                           —

                           alle 30 miljardin forintin liikevaihdosta: 0,2 prosenttia, kuitenkin vähintään 30 miljoonaa forinttia

                           —

                           30–60 miljardin forintin liikevaihdosta: 2,5 prosenttia

                           —

                           yli 60 miljardin forintin liikevaihdosta: 4,5 prosenttia.

               (8)

               Lain 6 §:n 6 momentin mukaan terveysmaksuverosta aiheutuvaa verorasitetta on mahdollista vähentää jopa 80 prosenttia, jos yhtiö tekee Unkarin vuoden 2000 kirjanpitolain (4) nro C 3 §:n 4 momentin 7 kohdan määritelmän mukaisia investointeja. Vähennys vastaa positiivista eroa seuraavien määrien välillä: 30 prosenttia verovuonna tehtyihin investointeihin käytetystä määrästä ja investointihankkeen toteutukseen käytetty valtiolta tai EU:lta saadun tuen määrä.

               (9)

               Laki edellyttää, että veroilmoitus on jätettävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015 ja että terveysmaksu on maksettava 30 päivän kuluessa tästä määräajasta.

               (10)

               Laki astui voimaan 1 päivänä helmikuuta 2015 ja sitä oli tarkoitus soveltaa alkuperäisessä muodossaan väliaikaisesti 31 päivään joulukuuta 2015 saakka. Unkarin virallisessa lehdessä julkaistiin 24 päivänä kesäkuuta 2015 lakimuutos, jolla terveysmaksusta tehtiin pysyvä.

         3.   MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY

   3.1   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt

               (11)

               Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn tehtyään alustavan päätelmän, jonka mukaan terveysmaksun progressiivinen rakenne (verokannat ja liikevaihtoasteikot) sekä mahdollisuus keventää verovelvollisuutta tekemällä tietynlaisia ehdot täyttäviä investointeja, jäljempänä ’kiistanalaiset toimenpiteet’, katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi.

               (12)

               Komissio oli sitä mieltä, että laissa säädetyillä progressiivisilla veroilla asetetaan yrityksiä eriarvoiseen asemaan niiden liikevaihdon perusteella ja myönnetään valikoiva etu yrityksille, joiden liikevaihto on pienempi, eli pienemmille yrityksille. Komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että liikevaihdoltaan suuremmilla yrityksillä olisi suurempi vaikutus tuotemarkkinoihin ja että niiden aiheuttamat tupakointiin liittyvät kielteiset terveysvaikutukset olisivat niin paljon merkittävämpiä, että progressiivisen verotuksen soveltaminen olisi perusteltua, kuten Unkarin viranomaiset olivat esittäneet.

               (13)

               Komissio oli lisäksi sitä mieltä, että veronmaksajan mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla investointeja antaa valikoivan edun tällaisia investointeja toteuttaville yrityksille. Lisäksi komissio totesi, että mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla investointeja, joiden tarkoituksena on lisätä yrityksen tuotanto- ja myyntikapasiteettia, vaikuttaisi olevan ristiriidassa terveysmaksun esitetyn tavoitteen kanssa, joka on kerätä lisävaroja terveydenhuoltojärjestelmälle ja parantaa terveydenhuoltopalvelujen laatua kun otetaan huomioon, että tupakointi on merkittävä tekijä lukuisien sairauksien kehittymisessä ja että tupakointi lisää terveydenhuollon kustannuksia merkittävästi.

               (14)

               Tämän vuoksi komissio on katsonut alustavasti, etteivät verojärjestelmän luonne tai yleinen rakenne vaikuttaisi oikeuttavan kiistanalaisia toimenpiteitä eivätkä ne vaikuttaisi soveltuvan sisämarkkinoille.

         3.2   Kolmannen osapuolen huomautukset

               (15)

               Komissio sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta, jotka pitivät menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä hyödyllisenä ja yhtyivät komission alustavaan, valtiontukea koskevaan arviointiin. Ne ilmaisivat huolensa mahdollisista ko. lakiin tehtävistä muutoksista sekä muista vastaavista toimenpiteistä, joita Unkarin viranomaiset saattaisivat vastaisuudessa hyväksyä.

               (16)

               Yksi asianomaisista osapuolista painotti, että verovelvollisuuden keventämisen ehdot täyttävien investointien toteuttaminen koskisi yksinomaan Unkarissa toteutettavia investointeja, sillä Unkarin valmisteverolainsäädännön mukaan yhtiön on oltava perustettu ja sen johdon täytyy olla Unkarissa, jotta yhtiö saisi luvan myydä tai valmistaa tupakkatuotteita Unkarissa. Näin ollen lain soveltamisalaan kuuluisivat joko Unkarissa tehtyjä kotimaisessa omistuksessa olevien unkarilaisten yhtiöiden tekemät tai monikansallisten yhtiöiden Unkarissa asuvien tytäryhtiöiden tekemät investoinnit.

         3.3   Unkarin viranomaisten kanta

               (17)

               Unkarin viranomaiset ovat eri mieltä komission kanssa siitä, että kiistanalaiset toimenpiteet olisivat valtiontukea. Ne esittävät ennen kaikkea, etteivät toimenpiteet ole valikoivia. Verojen progressiivisuudesta Unkarin viranomaiset toteavat, että julkisen rasituksen kysymyksen osalta viitekehys on veropohjan ja verokannan määrittelemä (progressiivisuuteen perustuva verokantajärjestelmä mukaan lukien), ja että yritykset, joilla on samansuuruinen liikevaihto, ovat tosiasiallisesti toisiinsa rinnastettavissa. Progressiivisessa verojärjestelmässä sovelletaan siis samaa veroasteikon mukaista veroprosenttia yhteisöihin, joiden veropohja on arvioitu samaksi, eli näihin yhteisöihin kohdistuu myös sama lasketun veron määrä. Unkarin viranomaisten mielestä tällä progressiivisella verojärjestelmällä ei aseteta yrityksiä eriarvoiseen asemaan, sillä samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleviin yrityksiin sovelletaan samaa veroprosenttia, joten järjestelmä ei ole valikoiva.

               (18)

               Investointeja tekemällä saatavista verohuojennuksista Unkarin viranomaiset esittävät, ettei laissa erotella investointityyppejä tai arvoja, eikä investointeja toteuttavien toiminnanharjoittajienkaan välille tehdä eroa. Samanarvoisia investointeja toteuttavat yritykset ovat samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa. Unkarin viranomaiset korostavat, etteivät verohuojennukset koske yksinomaan Unkarissa toteutettuja investointeja, ja että investointien arvoa laskettaessa voidaan huomioida kaikkien toteutettujen investointien arvo. Unkarin viranomaiset huomauttavat lisäksi, että investoinnin arvo lasketaan investoinnin määritelmää soveltaen ja että sen laskeminen tapahtuu kirjanpitolain edellyttämällä tavalla. Kirjanpitolain soveltamisala on laajempi kuin tupakkateollisuuden yritysten terveysmaksua koskevan lain soveltamisala.

         3.4   Unkarin huomautukset kolmansien osapuolien huomautuksista

               (19)

               Unkari ei ottanut kantaa asianomaisten osapuolien esittämiin huomautuksiin, jotka toimitettiin sille 20 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

         4.   TUEN ARVIOINTI

   4.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointi

               (20)

               Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”[J]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

               (21)

               Toimenpiteen luokitteleminen tässä säännöksessä tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää, että seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on johduttava valtiosta ja sen on oltava myönnetty valtion varoista, ii) sen on tuotava edunsaajalle etua, iii) sen on oltava valikoiva, ja iv) sen täytyy vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

         4.1.1   Valtion varoja ja syy-yhteyttä valtioon koskeva kriteeri

               (22)

               Toimenpide määritellään valtiontueksi, kun se on myönnetty valtion varoista ja se johtuu valtiosta.

               (23)

               Koska kiistanalaiset toimenpiteet johtuvat Unkarin parlamentin säätämästä laista, ne ovat yksiselitteisesti Unkarin valtiosta johtuvia.

               (24)

               Myös edellytys, joka koskee toimenpiteiden rahoituksen myöntämistä valtion varoista, täyttyy, sillä valtio luopuu toimenpiteen johdosta tuloista, jotka se olisi perinyt yritykseltä tavanomaisissa olosuhteissa (5). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Unkarin valtio luopuu varoista, jotka se olisi perinyt yrityksiltä, joiden liikevaihto on pienempi (eli kooltaan pienemmiltä yrityksiltä), jos niihin olisi sovellettu samaa terveysmaksua kuin liikevaihdoltaan suuremmilta yrityksiltä (eli kooltaan suuremmilta yrityksiltä).

         4.1.2   Etu

               (25)

               Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan tuen käsitteellä ei tarkoiteta ainoastaan positiivisia suorituksia vaan myös toimenpiteitä, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia (6). Etu voidaan myöntää erilaisina yrityksen verorasituksen huojennuksina ja erityisesti veroprosentin, veron perusteen tai maksettavan veron määrän pienennyksenä (7). Vaikka verohuojennustoimenpiteellä ei varsinaisesti siirretäkään valtion varoja, toimenpiteestä koituu taloudellista etua siinä mielessä, että toimenpide asettaa yritykset, joihin sitä sovelletaan, muita verovelvollisia edullisempaan taloudelliseen asemaan sekä aiheuttaa valtiolle tulonmenetyksiä (8).

               (26)

               Ko. laissa säädetään progressiivisista verokannoista, joita sovelletaan Unkarissa tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatavaan vuotuiseen liikevaihtoon riippuen yrityksen liikevaihdon veroluokasta. Verokantojen progressiivinen luonne vaikuttaa verovelvoitteeseen niin, että yrityksen liikevaihtoon kohdistuva veroprosentti kasvaa progressiivisesti sitä mukaa, mitä useampaan kohtaan asteikkoa kyseinen liikevaihto kuuluu. Tämän seurauksena yrityksiä, joiden liikevaihto on pienempi (kooltaan pienempiä yrityksiä) verotetaan huomattavasti matalamman keskimääräisen verokannan mukaan kuin liikevaihdoltaan (ja kooltaan) suurempia yrityksiä. Huomattavasti keskiarvoa matalampi verokanta alentaa liikevaihdoltaan pienempien yritysten maksaman maksun määrää verrattuna liikevaihdoltaan suurempiin yrityksiin, ja näin ollen pienten yritysten katsotaan hyötyvän toimenpiteestä suuria yrityksiä enemmän perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (27)

               Samoin mahdollisuudesta keventää verovelvollisuutta lain nojalla jopa 80 prosenttia verovuoden aikana investointeja toteuttamalla muodostuu taloudellista etua kyseisiä investointeja toteuttaville yrityksille, sillä investointi pienentää niiden veropohjaa ja samalla niiden verorasitetta verrattuna yrityksiin, joilla ei ole mahdollisuutta hyötyä kyseisestä verohuojennuksesta.

         4.1.3   Valikoivuus

               (28)

               Toimenpide on valikoiva, jos sillä suositaan tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tuotteiden tuotantoa perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Verojärjestelyjen osalta tuomioistuin on todennut, että toimenpiteen valikoivuutta olisi periaatteessa arvioitava kolmivaiheisen analyysin avulla (9). Ensin määritellään mikä on jäsenmaassa yleinen tai tavanomainen verojärjestelmä, eli ”viitejärjestelmä”. Seuraavaksi tarkastellaan, poikkeaako toimenpide viitejärjestelmästä, koska sillä suositaan tiettyjä taloudellisia toimijoita, jotka ovat järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta keskenään samankaltaisessa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa. Jos verojärjestelmästä ei poiketa, kyse ei ole valikoivasta toimenpiteestä. Jos verojärjestelmästä poiketaan (eli toimenpide on lähtökohtaisesti valikoiva), on analyysin kolmannessa vaiheessa selvitettävä, onko poikkeava toimenpide viiteverojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen perusteella oikeutettu (10). Jos lähtökohtaisesti valikoiva toimenpide on järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen perusteella oikeutettu, sen ei katsota olevan valikoiva, eikä se siten kuulu perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

         4.1.3.1   Viitejärjestelmä

               (29)

               Käsiteltävässä tapauksessa viitejärjestelmänä on erityisen terveysmaksun kantaminen yrityksiltä tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatavasta vuotuisesta liikevaihdosta Unkarissa. Komission näkemyksen mukaan terveysmaksun progressiivinen rakenne ei voi kuulua osaksi tätä viitejärjestelmää.

               (30)

               Kuten tuomioistuin on todennut (11), valikoivuusanalyysin rajoittaminen jäsenvaltion määrittelemästä viitejärjestelmästä poikkeamiseen ei aina riitä. On myös tarpeen arvioida, ovatko jäsenvaltion kyseiselle järjestelmälle asettamat rajat suunniteltu johdonmukaisesti vai selkeän mielivaltaisesti tai puolueellisesti siten, että joitakin yrityksiä suositaan enemmän kuin toisia. Muutoin sen sijaan, että jäsenvaltio asettaisi kaikkiin yrityksiin sovellettavat yleiset säännöt, joista poiketaan tiettyjen yritysten kohdalla, sen olisi mahdollista saavuttaa sama tulos kiertämällä valtiontukisääntöjä mukauttaen ja yhdistellen sääntöjä niin, että itse sääntöjen soveltaminen aiheuttaisi erisuuruisia verorasitteita eri yrityksille (12). Tältä osin on erityisen tärkeää muistaa, että tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtioiden toimenpiteiden syiden tai tavoitteiden perusteella, vaan niiden vaikutusten perusteella eli käytetyistä tekniikoista riippumatta (13).

               (31)

               Asianmukainen verotuskeino terveydenhuoltojärjestelmän rahoittamiseksi Unkarissa on kiinteä, tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saadusta vuotuisesta liikevaihdosta kannettava vero, mutta lain myötä käyttöön otettu progressiivinen verorakenne vaikuttaisi olevan Unkarissa tarkoituksellisesti siten suunniteltu, että sillä suositaan joitakin yrityksiä enemmän kuin toisia. Tähän lakiin perustuvan progressiivisen verorakenteen mukaan verovelvollisiin yrityksiin sovelletaan eri verokantoja, jotka nousevat progressiivisesti kohti 4,5 prosenttia riippuen siitä, mikä yrityksen liikevaihto on asteikossa. Tästä seuraa, että terveysmaksuvelvollisiin yrityksiin sovelletaan erisuuruisia keskimääräisiä verokantoja riippuen yritysten liikevaihdosta (riippuen siitä, ylittääkö se lain asettamat kynnysarvot).

               (32)

               Koska jokaista yritystä verotetaan eri verokannan mukaan, komission ei ole ollut mahdollista määrittää terveysmaksulle vain yhtä viiteverokantaa. Unkari ei myöskään ole esittänyt mitään tiettyä verokantaa viiteverona tai ”tavanomaisena” verona, eikä selittänyt, miten poikkeukselliset olosuhteet oikeuttaisivat korkeamman verokannan soveltamisen liikevaihdoltaan suurempiin yrityksiin, eikä miksi liikevaihdoltaan pienempiin yrityksiin pitäisi soveltaa matalampaa verokantaa.

               (33)

               Tällä lakiin perustuvalla progressiivisella verorakenteella on siis se vaikutus, että eri yritykset maksavat veroa eri verotasojen mukaan kokonsa perusteella (ilmaistuna osuutena niiden liikevaihdosta), sillä yrityksen liikevaihdon määrä korreloi tietyssä määrin yrityksen koon kanssa. Terveysmaksun esitetty tavoite on kuitenkin kerätä lisävaroja terveydenhuoltojärjestelmää varten ja parantaa terveyspalvelujen laatua Unkarissa, sillä tupakointi on huomattava tekijä lukuisten sairauksien kehittymisessä ja tupakointi lisää terveydenhuollon kustannuksia merkittävästi. Komission näkemyksen mukaan terveysmaksun progressiivinen rakenne ei kuvasta tupakkatuotteiden kauppiaiden ja valmistajien aiheuttamien kielteisten terveysvaikutusten ja kyseisten yritysten liikevaihdon välistä suhdetta.

               (34)

               Komissio kuitenkin toteaa tavoitteesta, että kaikki terveysmaksuvelvolliset toimijat ovat toisiinsa rinnastettavissa olevassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa riippumatta toimijoiden liikevaihdon suuruudesta, eikä Unkari ole esittänyt vakuuttavia perusteita tarpeelle harjoittaa syrjintää eri yrityksiä kohtaan terveysmaksun perinnässä. Komissio viittaa tältä osin johdanto-osan 42 ja 48 kappaleisiin. Unkari on siis suunnitelmallisesti luonut terveysmaksun, jolla joitakin yrityksiä, nimittäin liikevaihdoltaan pienempiä yrityksiä (eli pienempiä hankkeita), suositaan mielivaltaisesti, kun taas toiset, eli suuremmat yritykset, asetetaan epäsuotuisaan asemaan (14).

               (35)

               Viitejärjestelmä on siis suunniteltu valikoivaksi tavalla, joka ei ole perusteltavissa terveysmaksun tavoitteella, joka on kerätä varoja Unkarin terveydenhuoltojärjestelmälle. Tarkoituksenmukainen viitejärjestelmä tässä tapauksessa olisikin terveysmaksun soveltaminen Unkarissa toimiviin yrityksiin niiden liikevaihdon perusteella ilman progressiivisten maksuasteiden soveltamista osana järjestelmää.

         4.1.3.2   Poikkeaminen viitejärjestelmästä

               (36)

               Toisessa vaiheessa on tarpeen määritellä, poikkeaako toimenpide viitejärjestelmästä, koska se suosii joitakin yrityksiä, vaikka ne ovat järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta samanlaisessa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa.

               (37)

               Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa selitettiin, terveysmaksuun kiinteästi liittyvä tavoite on rahoittaa terveydenhuoltojärjestelmää ja kehittää Unkarissa tarjottujen terveydenhuoltopalvelujen laatua. Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa lisäksi selitettiin, kaikkien tupakkatuotteiden valmistusta ja kauppaa harjoittavien toimijoiden on tämän tavoitteen osalta katsottava olevan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavissa olevassa tilanteessa riippumatta toimijan koosta tai liikevaihdon tasosta.

               (38)

               Terveysmaksun progressiivinen rakenne kohtelee siis eri Unkarissa toimivia tupakkatuotteiden valmistusta ja kauppaa harjoittavia yrityksiä eri tavalla yritysten koon perusteella.

               (39)

               Laissa säädettyjen maksujen progressiivisuudesta johtuen yritysten, joiden liikevaihto on asteikon alemmilla tasoilla, verovelvoite on huomattavasti matalampi kuin yritysten, joiden liikevaihto on asteikon ylemmillä tasoilla. Tämän seurauksena liikevaihdoltaan pienempiin yrityksiin sovelletaan huomattavasti matalampaa marginaaliverokantaa ja huomattavasti matalampaa keskimääräistä verokantaa kuin liikevaihdoltaan suurempiin yrityksiin, mikä tarkoittaa sitä, että näiden yritysten kohdalla samoista toimista perittävä vero on huomattavasti matalampi. Näin ollen komission näkemys on, että laissa säädetty progressiivinen verorakenne poikkeaa viitejärjestelmästä, jossa kaikkiin Unkarissa toimiviin tupakkatuotteiden valmistusta ja kauppaa harjoittaviin toimijoihin sovelletaan terveysmaksua, ja suosii liikevaihdoltaan pienempiä yrityksiä.

               (40)

               Samoin yrityksen, joka on tehnyt investointeja, mahdollisuus keventää hankkeen verovelvollisuutta lain nojalla jopa 80 prosenttia verrattuna yritykseen, joka ei ole tehnyt investointeja, asettaa yritykset keskenään eriarvoiseen asemaan. Kun otetaan huomioon edellä määritelty terveysmaksuun kiinteästi liittyvä tavoite, yritykset, jotka ovat toteuttaneet investointeja, ja yritykset, jotka eivät ole toteuttaneet investointeja, ovat kuitenkin tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa, koska se, että yritykset toteuttavat investointeja, ei millään tavalla vähennä tupakoinnin aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia. Pikemminkin päin vastoin mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla investointeja, joiden tarkoituksena on lisätä yrityksen tuotantoa ja kaupankäyntivalmiuksia, näyttäisi olevan ristiriidassa terveysmaksuun kiinteästi liittyvän tavoitteen kanssa. Tämän perusteella komissio katsoo, että lain tarjoama mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla investointeja asettaa tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa olevat yritykset keskenään erilaiseen asemaan järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta, ja aiheuttaa siten poikkeamisen viitejärjestelmästä.

               (41)

               Tästä johtuen komissio toteaa, että toimenpiteet ovat lähtökohtaisesti valikoivia.

         4.1.3.3   Oikeutus

               (42)

               Viitejärjestelmästä poikkeavaa toimenpidettä ei pidetä valikoivana, jos järjestelmän luonne tai yleinen rakenne oikeuttaa sen. Näin on silloin, kun toimenpide on seurausta järjestelmän toimivuuden ja tehokkuuden kannalta välttämättömistä verojärjestelmään luonteenomaisena osana kuuluvista mekanismeista (15). Jäsenvaltion on pystyttävä perustelemaan tällaiset toimenpiteet. Jäsenvaltiot eivät voi kuitenkaan nojautua ulkoisiin poliittisiin tavoitteisiin – kuten alue-, ympäristö- ja teollisuuspolitiikan tavoitteisiin – hankkeiden erilaisen kohtelun perusteena tiettyä järjestelmää sovellettaessa.

               (43)

               Unkarin viranomaiset ovat esittäneet, että terveysmaksua sovelletaan terveysriskiä aiheuttavien tuotteiden valmistukseen ja kauppaan, eikä se ole sidoksissa taloudellisten toimijoiden voittoihin, vaan verokantaa mukautetaan verovelvollisen veronmaksukyvyn mukaan. Unkarin viranomaisten mukaan yritysten markkinaosuus ja markkinajohtajuus kuvastavat niiden maksukykyä ja niiden aiheuttaman riskin tasoa, ja näin ollen niiden roolia hinnanmäärittäjänä pikemminkin kuin niiden tuottavuutta. Tuotto olisi maksun perusteeksi heikoiten soveltuva tekijä, kun kuvataan maksuvelvollisten toimijoiden toiminnallaan aiheuttamia terveyshaittoja. Lisäksi liikevaihdoltaan pienempiin yrityksiin verrattuna yritykset, joiden liikevaihto ja markkinaosuus on suurempi, pystyvät vaikuttamaan tuotteen markkinoihin huomattavasti enemmän kuin yritysten välisten liikevaihtoerojen perusteella voisi päätellä. Kun otetaan huomioon maksun tavoite, taloudellinen toimija, jonka tupakkatuotemarkkinoilta saatu liikevaihto on korkeampi, aiheuttaa siis myös eksponentiaalisesti enemmän kielteisiä tupakointiin liittyviä terveysvaikutuksia.

               (44)

               Koska asiaan liittyvät suhteelliset progressiivisen verokannan lisäykset ovat suuret, komission mielestä maksukykyä ei voida käyttää ohjaavana periaatteena liikevaihtoon perustuvassa verotuksessa. Toisin kuin tuottoon perustuvassa verotuksessa (16), liikevaihtoon perustuvassa verotuksessa ei huomioida kustannuksia, joita kyseisen liikevaihdon luomisesta aiheutuu. Päinvastaisen näytön puuttuessa näyttäisi olevan aiheellista kyseenalaistaa se, että pelkkä syntyneen liikevaihdon määrä sellaisenaan – aiheutuneista kuluista riippumatta – kuvastaisi yrityksen maksukykyä. Lisäksi komissio ei ole vakuuttunut siitä, että liikevaihdoltaan pienempiin yrityksiin verrattuna liikevaihdoltaan suuremmilla yrityksillä on suurempi vaikutus tuotemarkkinoihin, ja että niiden aikaansaamat kielteiset tupakoimiseen liittyvät vaikutukset ovat automaattisesti niin paljon merkittävämmät, että olisi perusteltua soveltaa progressiivisia liikevaihdon perusteella kannettavia veroja laissa säädetyllä tavalla.

               (45)

               Komissio katsoo joka tapauksessa, että vaikka maksukyvyn ja kielteisten terveysvaikutusten katsottaisiinkin olevan liikevaihtoon perustuvaan terveysmaksuun kiinteästi liittyviä perusteita, silloinkin oikeutettavissa olisi vain lineaarinen verokanta, ellei pystytä osoittamaan, että maksukyky ja kielteisten terveysvaikutusten tuottaminen kasvavat asteittain liikevaihdon kasvun kanssa. Komissio katsoo, että progressiiviset liikevaihtoon kohdistuvat verot voivat olla oikeutettuja vain, jos veron erityisen tavoitteen saavuttaminen vaatii progressiivista verotusta, eli jos on esimerkiksi näyttöä siitä, että myös ne toimen aiheuttamat vaikutukset, joihin verolla pyritään puuttumaan, kasvavat asteittain. Progressiivisuusmallin pitäisi myös olla perusteltavissa. Erityisesti olisi pystyttävä selittämään, miten yli 60 miljardin forintin liikevaihdolla olisi 22-kertainen vaikutus terveyteen alle 30 miljardin forintin liikevaihtoon verrattuna. Unkari ei ole esittänyt asialle mitään perusteluja.

               (46)

               Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että tupakkatuotteiden valmistamisen ja kaupan aiheuttamat terveydelliset haitat nousisivat asteittain liikevaihdon kanssa ja toimenpiteen mukaisten verokannan lisäysten mukaisesti. Lisäksi ehto, jonka mukaan tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatavan liikevaihdon on oltava vähintään 50 prosenttia yrityksen vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta, jotta yrityksestä tulisi terveysmaksuvelvollinen, vaikuttaisi olevan ristiriidassa veron progressiivisuudelle annetun tupakkatuotteiden terveysvaikutuksiin liittyvän perustelun kanssa. Veron tavoitteen kannalta tämä vaatimus tarkoittaisi sitä, että sellaisten yritysten, joiden tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta saatava liikevaihto on alle 50 prosenttia, markkinoimilla tupakkatuotteilla ei olisi kielteisiä terveysvaikutuksia samalla tapaa kuin sellaisten yritysten markkinoimilla tupakkatuotteilla, joiden tupakkatuotteista saatava liikevaihto on suurempi. Tämä vaatimus näyttäisi siis olevan ristiriidassa toimenpiteen väitetyn tavoitteen kanssa.

               (47)

               Tehtyihin investointeihin perustuvaa verovelvollisuuden keventämistä ei voi myöskään perustella verojärjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. Komission näkemys on, että mahdollisuus keventää verovelvollisuutta jopa 80 prosenttia investointeja toteuttamalla on ristiriidassa terveysmaksuun kiinteästi liittyvän tavoitteen kanssa. Terveysmaksuveron tavoitteena on luoda lisävaroja terveydenhuoltojärjestelmälle ja parantaa terveyspalvelujen laatua, sillä tupakointi on tärkeä tekijä lukuisten sairauksien kehittymisessä ja tupakointi lisää terveydenhuollon kustannuksia merkittävästi. Komissio toteaa, että mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla investointeja, joiden tarkoituksena on lisätä yrityksen tuotantoa ja kaupankäyntivalmiuksia, on ristiriidassa tämän tavoitteen kanssa, sillä kuten jo johdanto-osan 40 kappaleessa todettiin, tällaisilla investoinneilla pikemminkin lisätään yrityksen tuotantoa ja kaupankäyntivalmiuksia ja näin ollen myös niitä ulkoisvaikutuksia, joihin terveysmaksuveron avulla pyritään puuttumaan. Lisäksi liikevaihtoon perustuvassa verotuksessa ei pitäisi ottaa huomioon mitään kustannuksia.

               (48)

               Tämän vuoksi komission näkemys on, ettei verojärjestelmän luonne tai yleinen rakenne oikeuta toimenpiteitä. Toimenpiteiden on näin ollen katsottava antavan valikoivaa etua tupakka-alan yrityksille, joiden liikevaihto on pienempi (eli pienemmille yrityksille), sekä sellaisia investointeja tehneille yrityksille, jotka antavat niille oikeuden saada huojennuksia terveysmaksusta.

         4.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus unionin sisäiseen kauppaan

               (49)

               Jotta toimenpide katsotaan valtion tueksi, sen täytyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja sillä täytyy olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan. Tarkasteltavaa toimenpidettä sovelletaan kaikkiin Unkarissa tupakkatuotteiden valmistamisesta ja kaupasta liikevaihtoa saaviin yrityksiin. Unkarin tupakkateollisuus on avoin kilpailulle, ja alalla on useita sekä jäsenvaltioista tulevia että kansainvälisiä toimijoita, joten joillekin teollisuuden toimijoille myönnetty tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Koska toimenpiteillä annetaan liikevaihdoltaan pienemmille yrityksille tai yrityksille, jotka tekevät ehdot täyttäviä investointeja, vapautuksia verovelvoitteista, jotka niiden olisi täytynyt suorittaa, jos niihin olisi sovellettu samaa terveysmaksua kuin liikevaihdoltaan suurempiin yrityksiin ja yrityksiin, jotka eivät tee investointeja, kyseisten toimenpiteiden nojalla myönnetty tuki on toimintatukea, sillä se vapauttaa yritykset maksusta, joka niiden olisi normaalisti maksettava osana tavanomaista hallintoa tai toimintaa. Tuomioistuin on toistuvasti todennut, että toimintatuki vääristää kilpailua (17), joten kyseisille yrityksille myönnetyn tuen on katsottava vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua vahvistamalla niiden taloudellista asemaa Unkarin tupakkamarkkinoilla. Näin ollen toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja niillä on vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan.

         4.1.5   Päätelmät

               (50)

               Koska kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot täyttyvät, komissio katsoo, että progressiivisen verorakenteen mukaan sovellettava tupakkateollisuuden yrityksiin kohdistuva terveysmaksu sekä verovelvollisuuden keventäminen, jos tehdään tiettyjä investointeja, ovat säännöksessä tarkoitettua valtiontukea.

         4.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

               (51)

               Valtiontuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on jokin perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa (18) mainittu tukimuoto, ja sen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos komissio toteaa sen olevan jokin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa (19) mainittu tukimuoto. Tukea myöntävällä jäsenvaltiolla on kuitenkin todistustaakka osoittaa, että valtion myöntämä tuki soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan (20) mukaisesti.

               (52)

               Komissio toteaa, että Unkarin viranomaiset eivät ole esittäneet perusteluja, joiden mukaan toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, eikä Unkari ole ottanut kantaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaistuihin toimenpiteiden soveltuvuuteen liittyviin epäilyihin. Komissio toteaa, ettei mitään edellä mainituista perussopimuksen mukaisista poikkeuksista voida soveltaa, sillä toimenpiteillä ei näytetä pyrkivän mihinkään perussopimuksessa mainituista tavoitteista. Näin ollen toimenpiteiden ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

         4.3   Tuen takaisinperintä

               (53)

               Komissio ei ole ilmoittanut tai katsonut tupakkateollisuuden yrityksiin kohdistuvaa terveysmaksua sisämarkkinoille soveltuvaksi. Terveysmaksun progressiivinen rakenne ja mahdollisuus saada verohuojennuksia tekemällä ehdot täyttäviä investointeja tekevät toimenpiteistä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa valtiontukea sekä neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c kohdan tarkoittamaa uutta tukea (21). Koska toimenpiteet on pantu täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn täytäntöönpanokiellon vastaisesti, toimenpiteet ovat lisäksi asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia toimenpiteitä.

               (54)

               Koska toimenpiteet on havaittu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi valtiontuiksi, tuki on perittävä takaisin edunsaajilta asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan mukaisesti.

               (55)

               Unkari on kuitenkin vahvistanut keskeyttäneensä tupakka-alan yrityksiin kohdistuvan terveysmaksun täytäntöönpanon komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä määräämän tuen keskeyttämistä koskevan välipäätöksen johdosta.

               (56)

               Näin ollen toimenpiteillä ei ole tosiasiallisesti myönnetty valtiontukea. Tämän vuoksi takaisinperintää ei tarvita.

         5.   PÄÄTELMÄT

               (57)

               Komissio toteaa, että progressiivisen verorakenteen mukaisesti sovellettava tupakkateollisuuden yrityksiin kohdistuva terveysmaksu sekä verohuojennusten saaminen ehdot täyttäviä investointeja toteuttamalla ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa valtiontukea, ja että Unkari on myöntänyt kyseistä tukea perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

               (58)

               Tämä päätös ei rajoita mahdollisia toimenpiteen perussopimuksessa tunnustettujen perusvapauksien, etenkin perussopimuksen artiklassa 49 taattuun sijoittautumisvapauden, noudattamiseen liittyviä tutkimuksia,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Tupakka-alan yrityksiin sovellettavan terveysmaksun progressiivinen rakenne ja mahdollisuus keventää verovelvollisuutta toteuttamalla tietynlaisia ehdot täyttäviä investointeja ovat toimenpiteitä, jotka otettiin Unkarissa käyttöön tupakkateollisuuden yrityksiin kohdistuvaan terveysmaksuun liittyvän vuonna 2014 annetun lain nro XCIV nojalla. Niiden katsotaan olevan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, jota Unkari on myöntänyt perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
   2 artikla
   Yksittäiset tuet, jotka on myönnetty 1 artiklassa mainitun toimenpiteen perusteella ja jotka niiden myöntämishetkellä täyttävät neuvoston asetusten (EY) N:o 994/98 (22) 2 artiklan tai (EU) 2015/1589 (23) nojalla säädetyt edellytykset, sen mukaan kumpaa tuen myöntämishetkellä sovelletaan, eivät ole valtiontukea.
   3 artikla
   Yksittäiset tuet, jotka on myönnetty 1 artiklassa mainitun toimenpiteen perusteella ja jotka niiden myöntämishetkellä täyttävät asetuksen (EY) N:o 994/98, sellaisena kuin se on kumottuna ja korvattuna asetuksella (EU) 2015/1589, 2 artiklan nojalla säädetyt edellytykset tai jotka on myönnetty osana jotakin muuta hyväksyttyä tukiohjelmaa, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisten tukityyppien voimassa olevaan tuki-intensiteetin enimmäismäärään asti.
   4 artikla
   Unkarin on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamattomat maksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.
   5 artikla
   Unkarin on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
   6 artikla
   1   Unkarin on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi.
   2   Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä. Sen on toimitettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä.
   7 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2016.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  EUVL C 277, 21.8.2015, s. 24.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (3)  Ks. alaviite 1.

      (4)  Lain mukaan ”investointeihin” kuuluvat aineellisten omaisuuserien osto tai luominen, yrityksen oma aineellisten omaisuuserien valmistaminen, toimet, joita toteutetaan ostetun aineellisen omaisuuserän aiottuun käyttötarkoitukseen asentamista tai sen käyttöä varten ennen sen asentamista tai normaalia käyttöönottoa (kuljetus, tulliselvitys, välitystoiminta, perustusten luominen, asennus, ja kaikki aineellisen omaisuuserän ostoon liittyvät toimet, kuten suunnittelu, valmistelu, järjestely, lainanotto ja vakuuttaminen); investointeihin kuuluvat myös toiminnot, jotka liittyvät muiden edellä lueteltujen toimintojen lisäksi ja kyseisiin toimintoihin liittyen olemassa olevan aineellisen omaisuuserän parantamiseen, käyttötarkoituksen vaihtamiseen, muuntamiseen tai suoraan käyttöiän tai kapasiteetin lisäämiseen.

      (5)  Asia C-83/98 P, Ranska v. Ladbroke Racing Ltd ja komissio, ECLI:EU:C:2000:248, 48–51 kohta. Samoin toimenpiteet, joilla annetaan tietyille yrityksille verohelpotusta tai mahdollisuus lykätä normaalisti maksettavien verojen maksua, saatetaan katsoa valtiontueksi, ks. yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos ja muut, 46 kohta.

      (6)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, 38 kohta.

      (7)  Ks. asia C-66/02, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:2005:768, 78 kohta; asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze ja muut, ECLI:EU:C:2006:8, 132 kohta; asia C-522/13, Ministerio de Defensa ja Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 kohta. Katso myös komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 9 kohta (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

      (8)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium ECLI:EU:C:2006:403 ja ECLI:EU:C:2006:216, kohta 30 ja asia C-387/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100, 14 kohta.

      (9)  Ks. esimerkiksi asia C-279/08 P, komissio v. Alankomaat (NOx) ECLI:EU:C:2011:551; asia C-143/99 Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos ja muut, ECLI:EU:C:2011;550, asia C-308/01, GIL Insurance ECLI:EU:C:2004:252.

      (10)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen.

      (11)  Yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta ECLI:EU:C:2011:732.

      (12)  Ks. edellä, 92 kohta.

      (13)  Asia C-487/06 P, British Aggregates v. komissio, ECLI:EU:C:2008:757, 85 ja 89 kohdat ja mainittu oikeuskäytäntö, ja asia C-279/08 P, komissio v. Alankomaat (NOx), ECLI:EU:C:2011:551, 51 kohta.

      (14)  Yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta, ECLI:EU:C:2011:732. Ks. analogisesti myös asia C-385/12, Hervis Sport- és Divatkereskedelmi Kft., ECLI:EU:C:2014:47, josta tuomioistuin totesi: ”SEUT 49 ja SEUT 54 artiklaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle vähittäiskaupan liikevaihdosta kannettavaa veroa koskevalle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa velvoitetaan verovelvolliset, jotka ovat konsernin sisällä keskenään sidossuhteessa kyseisessä lainsäädännössä tarkoitetulla tavalla, yhdistämään liikevaihtonsa erittäin progressiivisen verokannan soveltamiseksi ja sitten jakamaan näin saatu veron määrä välillään todellisten liikevaihtojensa suhteessa, jos – minkä tarkastaminen kuuluu ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle – erityisveron ylimpään veroluokkaan kuuluvat verovelvolliset ovat suurimmaksi osaksi tällä tavalla sidoksissa yhtiöihin, joiden kotipaikka on muussa jäsenvaltiossa.”

      (15)  Ks. esimerkiksi yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos ja muut, ECLI:EU:C:2011:550, 69 kohta.

      (16)  Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 24 kohta. Lausunto progressiivisen asteikon oikeuttamisesta verotulojen uudelleenjaon perusteella annetaan nimenomaisesti vain voittoihin tai (netto)tuloihin kohdistuvan veron osalta, ei liikevaihtoon kohdistuvien verojen osalta.

      (17)  Asia C-172/03, Heiser ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta. Ks. myös asia C-494/06 P, komissio v. Italia ja Wam, ECLI:EU:C:2009:272, 54 kohta ja mainittu oikeuskäytäntö, ja C-271/13 P, Rousse Industry v. komissio, ECLI:EU:C:2014:175, 44 kohta. Yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P, Comitato ’Venezia vuole vivere’ ja muut v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 136 kohta. Ks. myös asia C-156/98, Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:2000:467, 30 kohta, ja mainittu oikeuskäytäntö.

      (18)  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrätyt poikkeukset koskevat seuraavaa: a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki; b) tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi; ja c) tuki tietyille Saksan liittotasavallan alueille.

      (19)  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätyt poikkeukset koskevat seuraavaa: a) tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyillä alueilla; b) tuki Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille tai jäsenvaltion talouden vakavan häiriön poistamiseen; c) tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämiseen; d) tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen; ja e) muu tuki, josta neuvosto päättää.

      (20)  Asia T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies v. komissio, ECLI:EU:T:2007:253, 34 kohta.

      (21)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

      (22)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 994/1998 (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

      (23)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1588, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1).


C 140 E/120                                        Euroopan yhteisöjen virallinen lehti                             FI       13.6.2002
Tiistai 13. marraskuuta 2001
              Euroopan parlamentin päätös Euroopan parlamentin työjärjestyksen mukauttamisesta Euroopan
              parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun
               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 säännöksiin (2001/2135(REG))
              Euroopan parlamentti, joka
                  ottaa huomioon puhemiehen 29. kesäkuuta 2001 päivätyn kirjeen,
                  ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
                   28 artiklan 1 kohdan sekä 41 artiklan 1 kohdan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklan
                   ja 52 artiklan 2 kohdan,
                  ottaa huomioon työjärjestyksen 181 artiklan,
                  ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansa-
                   laisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0349/2001),
              1.     päättää muuttaa työjärjestystä edellä esitetyllä tavalla;
              2.     päättää kumota yleisön oikeudesta saada tietoa Euroopan parlamentin asiakirjoista 10. heinäkuuta
              1997 ja pitkien asiakirjojen lähettämiseen liittyvistä maksuista 17. huhtikuuta 1998 tehdyt puhemiehistön
              päätökset;
              3.     kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.
              5. Työjärjestyksen muuttaminen: Parlamenttien välisistä suhteista vastaavat
                    valtuuskunnat ja parlamentaariset sekavaliokunnat
              A5-0346/2000
                                                  Euroopan parlamentin työjärjestys
                         NYKYINEN TEKSTI                                                            UUSI TEKSTI
                                                                 Tarkistus 2
                                                     170 artiklan 3 kohdan 2 alakohta
Euroopan parlamentti nimittää edustajansa 168 artiklan                     Poistetaan.
mukaisesti.
                                                                 Tarkistus 3
                                                            170 artiklan 5 kohta
5.     Euroopan parlamentin valtuuskuntien kokoonpanosta                   5. Valittaessa jäseniä Euroopan parlamentin valtuuskuntiin
parlamentaarisissa sekavaliokunnissa päätetään samaan aikaan               parlamentaarisissa sekavaliokunnissa ja päätettäessä näiden
ja samojen ehtojen mukaisesti kuin pysyvien valiokuntien                   valtuuskuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta noudate-
kokoonpanosta.                                                             taan samaa menettelyä kuin parlamenttien välisistä suhteista
                                                                           vastaavien valtuuskuntien osalta.
              Euroopan parlamentin päätös työjärjestyksen muuttamisesta parlamenttien välisistä suhteista
              vastaavien valtuuskuntien           ja parlamentaaristen sekavaliokuntien asettamisen                  osalta
                                                            (1999/2196(REG))
              Euroopan parlamentti, joka
                  ottaa huomioon puhemiehen 21. lokakuuta 1999 päivätyn kirjeen,
                  ottaa huomioon työjärjestyksen 180 ja 181 artiklan,
                  ottaa huomioon        perussopimus-,    työjärjestys-    ja  toimielinasioiden  valiokunnan   mietinnön
                   (A5-0346/2000),
 ---pagebreak--- 13.6.2002          FI                             Euroopan yhteisöjen virallinen lehti                                         C 140 E/121
                                                                                Tiistai 13. marraskuuta 2001
              1.    päättää muuttaa työjärjestystä edellä esitetyllä tavalla;
              2.    kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.
              6. Sähköinen viestintä (henkilötietojen käsittely ja yksityisyyden suoja) *** I
              A5-0374/2001
              Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyy-
                 den suojasta sähköisen viestinnän alalla (KOM(2000) 385 4 C5-0439/2000 4 2000/0189(COD))
              Ehdotusta muutettiin seuraavasti:
                      KOMISSION TEKSTI (1)                                                  PARLAMENTIN TARKISTUKSET
                                                                Tarkistus 1
                                                     Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)
                                                                          (1 a) Nizzassa 7 päivänä joulukuuta 2000 allekirjoitetun
                                                                          Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklalla pyri-
                                                                          tään varmistamaan yksityiselämän ja viestinnän sekä
                                                                          henkilötietojen suojelu,
                                                                Tarkistus 2
                                                     Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)
                                                                          (5 a) Tiedot, jotka ovat osa yleisissä viestintäverkoissa tar-
                                                                          jottavaa lähetystoimintaa, on tarkoitettu potentiaalisesti
                                                                          rajoittamattomalle yleisölle, eivätkä ne ole viestintää tässä
                                                                          direktiivissä tarkoitetussa mielessä. Kuitenkin niissä tapauk-
                                                                          sissa, joissa näitä tietoja vastaanottavat yksittäiset tilaajat
                                                                          tai käyttäjät voidaan tunnistaa, esimerkiksi tilausvideo-
                                                                          palveluissa, välitetyt tiedot kuuluvat viestinnän alaan tässä
                                                                          direktiivissä tarkoitetussa mielessä.
                                                                Tarkistus 3
                                                         Johdanto-osan 8 kappale
(8) Jäsenvaltioiden, kyseisten palvelun- ja verkontarjoajien ja           (8) Jäsenvaltioiden, kyseisten palvelun- ja verkontarjoajien ja
käyttäjien sekä yhteisön toimivaltaisten elinten olisi toimittava         käyttäjien sekä yhteisön toimivaltaisten elinten olisi varmistet-
yhteistyössä otettaessa käyttöön ja kehitettäessä asianmukaisia           tava, että henkilötietojen käsittely rajoitetaan mahdollisim-
tekniikoita, joita tarvitaan tässä direktiivissä tarkoitettujen           man vähäiseksi ja että nimetöntä tai salanimellä julkaistua
takuiden soveltamiseksi, ottaen erityisesti huomioon tavoitteet,          tietoa käytetään aina kun se on mahdollista, ja niiden olisi
joiden mukaan henkilötietojen käsittely on rajoitettava mah-              toimittava yhteistyössä otettaessa käyttöön ja kehitettäessä
dollisimman vähäiseksi ja nimetöntä tai salanimellä julkais-              asianmukaisia tekniikoita, joita tarvitaan tässä direktiivissä
tua tietoa on käytettävä aina kuin se on mahdollista.                     tarkoitettujen takuiden soveltamiseksi.
(1) EYVL C 365 E, 19.12.2000, s. 223.


Avis juridique important

|

31997D0305

97/305/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1997, alueiden komitean yhden jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 126 , 17/05/1997 s. 0029 - 0029

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 29 päivänä huhtikuuta 1997,alueiden komitean yhden jäsenen ja kahden varajäsenen nimeämisestä (97/305/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan,ottaa huomioon alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/65/EY (1) ja 23 päivänä tammikuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/15/EY (2),sekä katsoo, ettäkomiteassa on vapautunut yksi jäsenen ja kaksi varajäsenen paikkaa jäsenen Dieter Spöri ja varajäsenten Alfred Geisel ja Fritz Hopmeier erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 29 päivänä lokakuuta 1996, 24 päivänä lokakuuta 1996 ja 29 päivänä lokakuuta 1996, jaottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla 1. Nimitetään Horst Mehrländer alueiden komitean jäseneksi Dieter Spörin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998 saakka.2. Nimitetään Frieder Birzele alueiden komitean varajäseneksi Alfred Geiselin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998 saakka.3. Nimitetään Peter Straub alueiden komitean varajäseneksi Fritz Hopmeierin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 1998 saakka.Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 1997.Neuvoston puolestaH. VAN MIERLOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 31, 4.2.1994, s. 29(2) EYVL N:o L 25, 2.2.1995, s. 20


Avis juridique important

|

32003D0705

2003/705/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2003, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liitettävän, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevan pöytäkirjan muuttamista koskevan sopimuksen tekemisestä (PECA)

Virallinen lehti nro L 256 , 09/10/2003 s. 0020 - 0020

Neuvoston päätös,tehty 22 päivänä syyskuuta 2003,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liitettävän, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevan pöytäkirjan muuttamista koskevan sopimuksen tekemisestä (PECA)(2003/705/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus(1), jäljempänä "Eurooppa-sopimus", tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1994.(2) Osapuolet sopivat 26 päivänä helmikuuta 2001 Eurooppa-sopimukseen liitettävän, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevan pöytäkirjan(2), jäljempänä "pöytäkirja", tekemisestä.(3) Pöytäkirjan määräysten soveltaminen rajoitetaan sen 8 artiklassa teollisuustuotteisiin, jotka ovat osapuolten alkuperätuotteita muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen mukaisesti. Osapuolten välisen kaupan edistämiseksi, pöytäkirjan toimivuuden yksinkertaistamiseksi ja sen saattamiseksi vastaamaan paremmin Unkarin tasavallan Euroopan unioniin liittymisen jälkeistä tilannetta tämä rajoitus olisi poistettava pöytäkirjan muutoksella.(4) Brysselissä 31 päivänä heinäkuuta 2003 allekirjoitettu sopimus pöytäkirjan muuttamisesta olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Unkarin tasavallan kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liitettävä teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja niiden hyväksymistä koskevan pöytäkirjan muuttamista koskeva sopimus.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja toimittaa yhteisön puolesta sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun diplomaattinootin(3).Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaF. Frattini(1) EYVL L 347, 31.12.1993, s. 1.(2) EYVL L 135, 17.5.2001, s. 37.(3) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


title: 2009/806/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009 , Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) perussäännön allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta

text:
               4.11.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 288/23

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä lokakuuta 2009,
   Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) perussäännön allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta
   (2009/806/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston perussäännön (1) (jäljempänä ’perussääntö’) allekirjoitti 26 päivänä tammikuuta 2009 viraston perustamiskokouksessa Bonnissa 75 valtiota, joista 20 on EU:n jäsenvaltioita.

               (2)

               Perussäännön mukaan Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) tavoitteena on ”edistää uusiutuvan energian kaikkien muotojen laajaa ja lisääntyvää käyttöönottoa ja kestävää käyttöä ottaen huomioon kansalliset ja kotimaiset painopisteet sekä uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuutta lisäävien toimenpiteiden yhdistämisestä saatavat edut ja uusiutuvan energian panoksen ympäristönsuojeluun rajoittamalla luonnonvaroihin kohdistuvia paineita ja vähentämällä metsien, erityisesti trooppisten metsien hävitystä, aavikoitumista ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä; ilmastonsuojeluun; taloudelliseen kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, myös köyhyyden lievittämiseen ja kestävään kehitykseen; energian saatavuuteen ja energiavarmuuteen; aluekehitykseen ja sukupolvien väliseen vastuuseen”.

               (3)

               Sekä Euroopan yhteisöllä että sen jäsenvaltioilla on toimivaltuuksia perussäännön kattamilla aloilla. Tietyt perussäännön määräykset voisivat vaikuttaa yhteisön ympäristö- ja energia-alan säädöksillä luotuihin järjestelyihin.

               (4)

               Koska perussääntö tulee voimaan vasta kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kahdeskymmenesviides ratifioimiskirja on talletettu, ja kun otetaan huomioon, että perussääntö on avoinna allekirjoittamista varten siihen päivään asti, perussääntö olisi allekirjoitettava Euroopan yhteisön puolesta perussäännön XIX artiklan A kappaleen mukaisesti. IRENAn perustamiskokouksessa 26 päivänä tammikuuta 2009 perustettiin IRENAn valmistelukomitea (2). IRENAn perustamiskokouksessa IRENAn valmistelukomitean perustamisesta annetun päätöslauselman 3 kohdan mukaisesti valmistelukomiteassa on yksi kunkin perussäännön allekirjoittajan edustaja. Valmistelukomitea huolehtii siitä, että IRENAn perustaminen sujuu nopeasti ja tehokkaasti, ja laatii sitä varten väliaikaisen työohjelman ja talousarvion. IRENAn toimintaan olisi hyvä osallistua täysimääräisesti heti allekirjoittamisesta lähtien. Yhteisön olisi sen vuoksi oltava edustettuna IRENAn valmistelukomiteassa ja osallistuttava sen toimintaan heti allekirjoittamisesta lähtien,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Bonnissa 26 päivänä tammikuuta 2009 perustetun Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston perussääntö Euroopan yhteisön puolesta.
   2 artikla
   Allekirjoittamisen nojalla yhteisö on edustettuna IRENAn perustamiskokouksessa perustetussa IRENAn valmistelukomiteassa.

      Tehty Luxemburgissa 19 päivänä lokakuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ERLANDSSON

      (1)  Kokouksen julistus perussäännön todistusvoimaisista toisinnoista on perussäännön erottamaton osa.

      (2)  IRENAn perustamiskokouksen päätöslauselma 1: Päätöslauselma IRENAn valmistelukomitean perustamisesta, 26.1.2009, Bonn.