title: Komission päätös (EU) 2017/652, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 2200)

text:
               6.4.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 92/100

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/652,
   annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017,
   ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe”

         (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 2200)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon kansalaisaloitteesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ehdotetun kansalaisaloitteen ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” rekisteröinti evättiin 13 päivänä syyskuuta 2013 tehdyllä komission päätöksellä C(2013) 5969. Euroopan unionin yleinen tuomioistuin kumosi 3 päivänä helmikuuta 2017 antamallaan tuomiolla (asia T-646/13) kyseisen päätöksen sillä perusteella, että komissio ei ollut noudattanut perusteluvelvollisuuttaan, koska se ei ollut ilmoittanut, mitkä ehdotetun kansalaisaloitteen liitteessä luetelluista toimenpiteistä eivät kuulu sen toimivaltaan, eikä se ollut myöskään ilmoittanut syitä, jotka tukevat tätä päätelmää. Yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi on annettava uusi komission päätös ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinnistä.

               (2)

               Ehdotetun kansalaisaloitteen ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” aihe liittyy seuraavaan: ”Pyydämme EU:ta parantamaan kansallisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelua ja lujittamaan unionin kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta”.

               (3)

               Ehdotetun kansalaisaloitteen tavoitteet liittyvät seuraavaan: ”Pyydämme EU:ta antamaan joukon säädöksiä, joilla parannetaan kansallisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelua ja lujitetaan unionin kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Tähän kuuluu poliittisia toimia, jotka liittyvät alueellisiin ja vähemmistökieliin, koulutukseen ja kulttuuriin, aluepolitiikkaan, osallistumiseen, tasa-arvoon, audiovisuaaliseen ja muuhun mediasisältöön sekä alueelliseen (valtion)tukeen”.

               (4)

               Ehdotetun kansalaisaloitteen liitteessä mainitaan nimenomaisesti 11 unionin säädöstä, joista ehdotettu kansalaisaloite pyrkii pohjimmiltaan saamaan komissiolta ehdotukset. Ne ovat seuraavat:

                           a)

                           SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohdan toiseen luetelmakohtaan ja 165 artiklan 4 kohdan toiseen luetelmakohtaan perustuva neuvoston suositus kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden suojelemisesta ja edistämisestä unionissa;

                           b)

                           SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan ja 165 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tai asetus, jonka aiheena on rahoitusohjelmien mukauttaminen siten, että pienet alueellisten ja vähemmistökielten yhteisöt voivat osallistua niihin;

                           c)

                           SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan ja 165 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tai asetus, jonka aiheena on pääasiassa Euroopan unionin rahoituksella toimivan kielellisen monimuotoisuuden keskuksen perustaminen alueellisten ja vähemmistökielten tärkeyden esiin tuomiseksi ja monimuotoisuuden edistämiseksi kaikilla tasoilla;

                           d)

                           SEUT-sopimuksen 177 ja 178 artiklaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jonka aiheena on EU:n alueellista rahoitusta koskevien yleisten säännösten mukauttaminen siten, että sen temaattisiin tavoitteisiin sisältyy vähemmistöjen suojelu ja kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen;

                           e)

                           SEUT-sopimuksen 173 artiklan 3 kohtaan ja 182 artiklan 1 kohtaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jonka aiheena on muuttaa Horisontti 2020 -ohjelmasta annettua asetusta ja tehostaa tutkimusta lisäarvosta, jota kansalliset vähemmistöt ja kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus saattavat tuoda EU:n alueiden sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen;

                           f)

                           SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohtaan ja 25 artiklaan perustuva neuvoston direktiivi, asetus tai päätös, jonka tarkoituksena on lujittaa kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien kansalaisten asemaa EU:ssa tavoitteena huolehtia siitä, että heidän oikeutetut huolenaiheensa otetaan huomioon Euroopan parlamentin jäseniä valittaessa;

                           g)

                           SEUT-sopimuksen 19 artiklan 1 kohtaan perustuvat tehokkaat toimenpiteet syrjinnän poistamiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi mukaan lukien kansallisten vähemmistöjen osalta erityisesti voimassa olevien yhdenvertaista kohtelua koskevien neuvoston direktiivien tarkistuksen kautta;

                           h)

                           SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohtaan perustuva EU:n lainsäädännön muutos, jotta voidaan taata kansalaisuudettomien henkilöiden ja unionin kansalaisten lähes yhdenvertainen kohtelu;

                           i)

                           SEUT-sopimuksen 118 artiklaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhtenäisen tekijänoikeuden käyttöönottamisesta, jotta koko EU:n voidaan katsoa muodostavan tekijänoikeuden alalla sisämarkkinat;

                           j)

                           SEUT-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaan ja 63 artiklaan perustuva muutos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2010/13/EU (2), jotta voidaan varmistaa palvelujen tarjoamisen vapaus ja audiovisuaalisen sisällön vastaanotto kansallisten vähemmistöjen asuttamilla alueilla;

                           k)

                           SEUT-sopimuksen 109 artiklaan, 108 artiklan 4 kohtaan ja 107 artiklan 3 kohtaan perustuva neuvoston asetus tai päätös, joka koskee kansallisia vähemmistöjä ja niiden kulttuuria edistäviin hankkeisiin sovellettavaa ryhmäpoikkeusta.

               (5)

               Perussopimusten täytäntöön panemiseksi voidaan antaa unionin säädöksiä

                           —

                           aloilla, jotka liittyvät Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja niitä koskevan tiedonlevityksen parantamiseen; Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja suojaamiseen; muunlaiseen kuin kaupalliseen kulttuurivaihtoon; sekä taiteelliseen ja kirjalliseen luovaan toimintaan, audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna;

                           —

                           aloilla, jotka liittyvät eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen koulutuksessa muun muassa jäsenvaltioiden kielten opetuksen ja levittämisen avulla;

                           —

                           rakennerahastojen tehtävien, ensisijaisten tavoitteiden ja rakenteen määrittämiseksi edellyttäen, että rahoitettavat toimet johtavat unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistumiseen;

                           —

                           tietyistä toimenpiteistä, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia pyrittäessä seuraaviin tavoitteisiin: nopeutetaan teollisuuden mukautumista rakenteellisiin muutoksiin ja edistetään aloitekyvyn ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, yritysten välisen yhteistyön kannalta suotuisaa toimintaympäristöä sekä innovointia, tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevaan politiikkaan sisältyvien teollisuutta palvelevien mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä;

                           —

                           tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla monivuotisen puiteohjelman muodossa vahvistaen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, jotka unionin toimilla on tarkoitus saavuttaa, ja vahvistaen tähän liittyvät painopisteet, määritellen tällaisten toimien päälinjat sekä vahvistaen enimmäismäärän ja yksityiskohtaiset säännöt unionin puiteohjelman rahoitukseen osallistumiselle ja kunkin suunnitellun toiminnan osuuden;

                           —

                           jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksien alalla, mukaan lukien edellytykset, jotka koskevat liikkumis- ja oleskeluvapautta muissa EU:n jäsenvaltioissa;

                           —

                           eurooppalaisten teollis- ja tekijänoikeuksien vahvistamiseksi, jotta teollis- ja tekijänoikeuksilla olisi yhtenäinen suoja koko unionissa, ja unionin laajuisten keskitettyjen lupa-, koordinointi- ja valvontajärjestelmien perustamiseksi;

                           —

                           itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä ja toimintaa itsenäisenä ammatinharjoittajana koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamiseksi;

                           —

                           SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa säädetystä menettelystä vapautettujen valtioiden myöntämien tukien luokkien määrittämiseksi.

               (6)

               Näistä syistä ehdotettu kansalaisaloite, siltä osin kuin sen tarkoituksena on, että komissio antaa ehdotukset johdanto-osan 4 kappaleen a–e ja h–k kohdassa tarkoitetuista unionin säädöksistä perussopimusten soveltamiseksi, ei asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi.

               (7)

               Sellaista unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi ei voida antaa, jonka tarkoituksena olisi lujittaa kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien kansalaisten asemaa EU:ssa tavoitteena huolehtia siitä, että heidän oikeutetut huolenaiheensa otetaan huomioon Euroopan parlamentin jäseniä valittaessa. SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdassa määrätään unionin kansalaisen oikeuksista. Näihin oikeuksiin kuuluu äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla. SEUT-sopimuksen 25 artiklassa määrätään, että neuvosto voi komission antaman kertomuksen pohjalta yksimielisesti erityisessä lainsäätämisjärjestyksessä ja Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan antaa SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdassa lueteltujen oikeuksien täydentämisestä säännöksiä. Tällaisilla säännöksillä täydennetyt oikeudet on kuitenkin osoitettava muita jäsenvaltioita kuin se jäsenvaltio, jonka kansalainen kyseinen unionin kansalainen on, tai unionin toimielimiä vastaan. Sitä vastoin ehdotetussa kansalaisaloitteessa ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” esitettyä säädöstä ei ole määritelty tällä tavalla. Näin ollen siitä syntyisi oikeuksia, jotka olisivat sovellettavissa myös sitä jäsenvaltiota vastaan, jonka kansalainen kyseinen unionin kansalainen on. Tämän vuoksi SEUT-sopimuksen 25 artikla ja 20 artiklan 2 kohta eivät voi muodostaa oikeusperustaa sellaisen unionin säädöksen antamiseksi, ”jonka tarkoituksena olisi lujittaa kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien kansalaisten asemaa EU:ssa tavoitteena huolehtia siitä, että heidän oikeutetut huolenaiheensa otetaan huomioon Euroopan parlamentin jäseniä valittaessa”. Sikäli kuin ehdotetussa kansalaisaloitteessa ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” esitetty säädös koskisi pääasiassa tarvittavia säännöksiä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemiseksi yleisillä ja välittömillä vaaleilla, Euroopan parlamentti laatii SEUT-sopimuksen 223 artiklan mukaisesti esityksen näistä säännöksistä vaalien toimittamiseksi yhdenmukaista menettelyä noudattaen kaikissa jäsenvaltioissa tai kaikille jäsenvaltioille yhteisten periaatteiden mukaisesti. Näin ollen komissiolla ei ole perussopimusten nojalla toimivaltaa tehdä tällaista säädösehdotusta.

               (8)

               Myöskään ei voida antaa unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi tehokkaista toimenpiteistä syrjinnän poistamiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi mukaan lukien vähemmistöjen osalta erityisesti siten, että tarkistetaan voimassa olevia yhdenvertaista kohtelua koskevia neuvoston direktiivejä. Unionin toimielimet ovat toimialastaan riippumatta sitoutuneet kunnioittamaan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja pidättäytymään syrjinnästä kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mutta mikään näistä määräyksistä ei muodosta oikeusperustaa toimielinten toimille. SEUT-sopimuksen 19 artiklan mukaisesti neuvosto voi perussopimuksissa unionille uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti erityisessä lainsäätämisjärjestyksessä ja Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten muiden määräysten soveltamista. Tähän kattavaan luetteloon syrjintäperusteista ei kuitenkaan sisälly kansalliseen vähemmistöön kuuluminen. SEUT-sopimuksen 19 artikla ei voi sen vuoksi muodostaa oikeusperustaa perussopimusten soveltamiseksi annettaville unionin säädöksille, jotka koskevat tehokkaita toimenpiteitä syrjinnän poistamiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi mukaan lukien vähemmistöjen osalta.

               (9)

               Näistä syistä on aiheellista katsoa asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, että ehdotettu kansalaisaloite siltä osin kuin sen tarkoituksena on, että komissio antaa ehdotukset johdanto-osan 4 kappaleen f ja g kohdassa tarkoitetuista unionin säädöksistä perussopimusten soveltamiseksi, ylittää selvästi komission toimivallan tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi.

               (10)

               SEU-sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta.

               (11)

               Tämän vuoksi kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä.

               (12)

               Ehdotettu kansalaisaloite ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” olisi sen vuoksi rekisteröitävä. Olisi kerättävä tuenilmauksia tälle ehdotetulle kansalaisaloitteelle siltä osin kuin sen tarkoituksena on, että komissio antaa ehdotukset johdanto-osan 4 kappaleen a–e kohdassa ja h–k kohdassa tarkoitetuista unionin säädöksistä perussopimusten soveltamiseksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Rekisteröidään ehdotettu kansalaisaloite ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe”.
   2.   Sallitaan tuenilmausten kerääminen ehdotetulle kansalaisaloitteelle sillä perusteella, että sen tarkoituksena on, että komissio antaa ehdotukset seuraavista:

               —

               neuvoston suositus kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden suojelemisesta ja edistämisestä unionissa;

               —

               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tai asetus, jonka aiheena on rahoitusohjelmien mukauttaminen siten, että pienet alueellisten ja vähemmistökielten yhteisöt voivat osallistua niihin;

               —

               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tai asetus, jonka aiheena on pääasiassa Euroopan unionin rahoituksella toimivan kielellisen monimuotoisuuden keskuksen perustaminen alueellisten ja vähemmistökielten tärkeyden esiin tuomiseksi ja monimuotoisuuden edistämiseksi kaikilla tasoilla;

               —

               asetus, jolla mukautetaan rakennerahastojen tehtäviin, ensisijaisiin tavoitteisiin ja rakenteeseen sovellettavat yleiset säännöt siten, että otetaan huomioon vähemmistöjen suojelu ja kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen edellyttäen, että rahoitettavat toimet johtavat unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistumiseen;

               —

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jonka aiheena on muuttaa Horisontti 2020 -ohjelmasta annettua asetusta ja tehostaa tutkimusta lisäarvosta, jota kansalliset vähemmistöt ja kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus saattavat tuoda EU:n alueiden sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen;

               —

               EU:n lainsäädännön muuttaminen siten, että taataan kansalaisuudettomien henkilöiden ja unionin kansalaisten lähes yhdenvertainen kohtelu;

               —

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jolla otetaan käyttöön yhtenäinen tekijänoikeus, jotta koko EU:n voidaan katsoa muodostavan tekijänoikeuden alalle sisämarkkinat;

               —

               direktiivin 2010/13/EU muuttaminen, jotta voidaan varmistaa palvelujen tarjoamisen vapaus ja audiovisuaalisen sisällön vastaanotto kansallisten vähemmistöjen asuttamilla alueilla;

               —

               neuvoston asetus tai päätös, jonka aiheena on kansallisia vähemmistöjä ja niiden kulttuuria edistäviin hankkeisiin sovellettava ryhmäpoikkeus SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätystä menettelystä.

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 3 päivänä huhtikuuta 2017.
   3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu ehdotetun kansalaisaloitteen ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” järjestäjille (kansalaistoimikunnan jäsenille), joita edustavat Hans Heinrich HANSEN ja Hunor KELEMEN, jotka toimivat myös yhteyshenkilöinä.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2017.

            Komission puolesta

         Frans TIMMERMANS

            Ensimmäinen varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2010, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1).


title: Neuvoston päätös (EU) 2015/1792, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, alueiden komitean viiden espanjalaisen jäsenen ja viiden espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               7.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 260/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1792,
   annettu 5 päivänä lokakuuta 2015,
   alueiden komitean viiden espanjalaisen jäsenen ja viiden espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta, 5 päivänä helmikuuta ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä kaudeksi, joka alkaa 26 päivänä tammikuuta 2015 ja päättyy 25 päivänä tammikuuta 2020.

               (2)

               Viisi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Rita BARBERÁ NOLLAn, Yolanda BARCINA ANGULOn, María Dolores de COSPEDAL GARCÍAn, Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZin ja José Antonio MONAGO TERRAZAn toimikausien päätyttyä.

               (3)

               Viisi alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Enrique BARRASA SÁNCHEZin, Borja COROMINAS FISASin, Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRESin, María Victoria PALAU TÁRREGAn ja Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASAn toimikausien päätyttyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komitean jäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               —

               D.a Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra

               —

               D.a Cristina CIFUENTES CUENCAS, Presidenta de la Comunidad de Madrid

               —

               D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura

               —

               D. Emiliano GARCÍA-PAGE SÁNCHEZ, Presidente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

               —

               D. Ximo PUIG I FERRER, Presidente de la Generalidad Valenciana

         2 artikla
   Nimetään alueiden komitean varajäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

               —

               Dña Rosa BALAS TORRES, Directora General de Acción Exterior de la Junta de Extremadura

               —

               Dña. Elena CEBRIÁN CALVO, Consejera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalidad Valenciana

               —

               D. Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL, Director General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

               —

               D.a Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE, Directora General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid

               —

               D.a Ana OLLO HUALDE, Consejera de Relaciones Ciudadanas e Institucionales

         3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 5 päivänä lokakuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. SCHMIT

      (1)  EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42.

      (2)  EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25.

      (3)  EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70.


title: Neuvoston päätös 2013/382/YUTP, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2013 , Euroopan unionin Afganistaniin nimitetyn erityisedustajan toimeksiannon muuttamisesta ja jatkamisesta

text:
               16.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 193/22

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/382/YUTP,
   annettu 15 päivänä heinäkuuta 2013,
   Euroopan unionin Afganistaniin nimitetyn erityisedustajan toimeksiannon muuttamisesta ja jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen 2010/168/YUTP (1), jolla Vygaudas UŠACKAS nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Afganistaniin. Hänen toimeksiantonsa päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2013.

               (2)

               Erityisedustajan toimeksiantoa olisi jatkettava vielä 12 kuukaudella.

               (3)

               Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa olosuhteissa, jotka voivat huonontua ja jotka saattavat vaarantaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamisen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin erityisedustaja
   Jatketaan Vygaudas UŠACKASin toimeksiantoa erityisedustajana Afganistanissa 30 päivään kesäkuuta 2014. Erityisedustajan toimeksianto voidaan päättää aikaisemmin, jos neuvosto unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksesta niin päättää.
   2 artikla
   Politiikan tavoitteet
   Erityisedustaja edustaa Euroopan unionia ja edistää unionin poliittisia tavoitteita Afganistanissa sovittaen toimintansa tiiviisti yhteen jäsenvaltioiden Afganistanissa toimivien edustajien kanssa. Erityisesti erityisedustaja

               a)

               edistää EU:n ja Afganistanin yhteisen julkilausuman täytäntöönpanoa ja johtaa Afganistania ja Pakistania koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa Afganistania koskevilta osin ja toimien jäsenvaltioiden Afganistanissa toimivien edustajien kanssa,

               b)

               tukee unionin ja Afganistanin välistä poliittista vuoropuhelua,

               c)

               tukee Yhdistyneiden kansakuntien, jäljempänä ’YK’, keskeistä asemaa Afganistanissa painottaen erityisesti pyrkimystä parantaa kansainvälisen avun yhteensovittamista ja edistäen Lontoon, Kabulin, Bonnin, Istanbulin, Chicagon ja Tokion konferenssien julkilausumien sekä asiaankuuluvien YK:n päätöslauselmien täytäntöönpanoa.

         3 artikla
   Toimeksianto
   Täyttääkseen toimeksiantonsa ja toimien tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden Afganistanissa toimivien edustajien kanssa erityisedustaja

               a)

               edistää Afganistanin poliittista prosessia ja kehitystä koskevia unionin näkökantoja;

               b)

               pitää yllä läheisiä suhteita asianomaisiin Afganistanin instituutioihin, erityisesti hallitukseen ja parlamenttiin sekä paikallisiin viranomaisiin, ja tukee niiden kehitystä. Erityisedustajan olisi pidettävä yhteyttä myös Afganistanin muihin poliittisiin ryhmiin ja muihin asiaankuuluviin toimijoihin Afganistanissa;

               c)

               on tiiviissä yhteydessä asiaankuuluviin kansainvälisiin ja alueellisiin sidosryhmiin Afganistanissa, erityisesti YK:n pääsihteerin erityisedustajaan ja Pohjois-Atlantin liiton johtavaan siviiliedustajaan sekä muihin keskeisiin kumppaneihin ja järjestöihin;

               d)

               antaa neuvoja siitä, miten EU:n ja Afganistanin yhteisen julkilausuman, Afganistania ja Pakistania koskevan EU:n toimintasuunnitelman Afganistania koskevien osien sekä Kabulin, Bonnin, Istanbulin, Chicagon ja Tokion konferenssien tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty erityisesti seuraavilla aloilla:

                           —

                           siviilivalmiuksien kehittäminen, erityisesti aluetasolla,

                           —

                           hyvä hallintotapa ja oikeusvaltion olemassaolon kannalta välttämättömien instituutioiden, erityisesti riippumattoman oikeuslaitoksen, perustaminen,

                           —

                           vaalijärjestelmän uudistukset,

                           —

                           turvallisuusalan uudistukset, mukaan lukien oikeudellisten instituutioiden, kansallisen armeijan ja poliisivoimien vahvistaminen sekä erityisesti siviilipoliisivoimien kehittäminen,

                           —

                           kasvun edistäminen, varsinkin maatalouden ja maaseudun kehittämisen avulla,

                           —

                           se, miten Afganistan noudattaa kansainvälisiä velvoitteitaan ihmisoikeuksien alalla, mukaan lukien vähemmistöjen oikeuksien sekä naisten ja lasten oikeuksien kunnioittaminen,

                           —

                           demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittaminen,

                           —

                           naisten kannustaminen osallistumaan julkishallintoon, kansalaisyhteiskuntaan, ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) mukaisesti rauhanprosessiin,

                           —

                           se, miten Afganistan noudattaa kansainvälisiä velvoitteitaan, mukaan lukien yhteistyö, joka koskee kansainvälisiä ponnisteluja terrorismin, laittoman huumekaupan ja ihmiskaupan torjumiseksi sekä aseiden ja joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvän materiaalin leviämisen estämiseksi,

                           —

                           humanitaarisen avun sekä pakolaisten ja kotimaassaan siirtymään joutuneiden järjestäytyneen paluun helpottaminen ja

                           —

                           unionin läsnäolon ja toiminnan tehokkuuden lisääminen Afganistanissa sekä EU:n toimintaohjelmaa koskevien säännöllisten vuosittaisten täytäntöönpanoraporttien laadintaan osallistuminen neuvoston pyytämällä tavalla;

               e)

               osallistuu aktiivisesti paikallisiin yhteensovittamista käsitteleviin foorumeihin, kuten yhteiseen yhteensovittamis- ja valvontaelimeen, ja tiedottaa täysimääräisesti niille jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu toimintaan, näillä tasoilla tehdyistä päätöksistä;

               f)

               antaa neuvoja unionin osallistumisesta ja kannoista Afganistania käsittelevissä kansainvälisissä konferensseissa;

               g)

               edistää aktiivisesti alueellista yhteistyötä asiaan liittyvien aloitteiden kautta, Istanbulin prosessi ja Afganistania käsittelevä alueellinen taloudellinen yhteistyökonferenssi (RECCA) mukaan lukien;

               h)

               vaikuttaa osaltaan unionin ihmisoikeuspolitiikan ja ihmisoikeuksia koskevien EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanoon varsinkin konfliktialueilla olevien naisten ja lasten osalta ja erityisesti seuraamalla ja käsittelemällä tähän liittyviä tapahtumia;

               i)

               tukee tarpeen mukaan osallistavaa afganistanilaisjohtoista rauhanprosessia, joka johtaa Bonnin konferenssissa asetettujen ehtojen mukaiseen poliittiseen ratkaisuun.

         4 artikla
   Toimeksiannon toteuttaminen
   1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon toteuttamisesta korkean edustajan alaisuudessa.
   2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, pitää yllä erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii tämän ensisijaisena yhteyspisteenä neuvostoon. PTK huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta tämän toimeksiannon puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan toimivaltaa.
   3.   Erityisedustaja sovittaa toimensa tiiviisti yhteen Euroopan ulkosuhdehallinnon ja sen toimivaltaisten yksiköiden kanssa.
   5 artikla
   Rahoitus
   1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivänä heinäkuuta 2013 alkavana ja 30 päivänä kesäkuuta 2014 päättyvänä kautena 6 585 000 euroa.
   2.   Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   3.   Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.
   6 artikla
   Avustajaryhmän perustaminen ja kokoonpano
   1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa avustajaryhmän perustamisesta. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on viipymättä ja säännöllisesti ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmän kulloinenkin kokoonpano.
   2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat esittää, että niiden henkilöstöä lähetetään tilapäisesti työskentelemään erityisedustajan avustajina. Tällaisen tilapäisesti lähetetyn henkilöstön palkat maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimusperusteisen kansainvälisen henkilöstön on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
   3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina sekä suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon toteuttamista edistävällä tavalla.
   7 artikla
   Erityisedustajan ja erityisedustajan henkilöstön erioikeudet ja vapaudet
   Erityisedustajan ja erityisedustajan henkilöstön hoitaman tehtävän loppuun saattamisen ja joustavan suorittamisen edellyttämät erioikeudet, vapaudet ja muut takuut sovitaan tilanteen mukaan yhdessä vastaanottajamaan kanssa. Jäsenvaltiot ja Euroopan ulkosuhdehallinto antavat tätä varten kaiken tarvittavan tuen.
   8 artikla
   EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuus
   Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (2) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.
   9 artikla
   Tiedonsaanti ja logistiikkatuki
   1.   Jäsenvaltiot, komissio ja neuvoston pääsihteeristö varmistavat, että erityisedustaja saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset tiedot.
   2.   Unionin edustustot ja/tai jäsenvaltiot antavat tarvittaessa logistiikkatukea alueella.
   10 artikla
   Turvallisuus
   Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet erityisedustajan toimeksiannon ja vastuulla olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen mukaisesti suoraan erityisedustajan alaisuudessa olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti:

               a)

               laatimalla Euroopan ulkosuhdehallinnon ohjeisiin perustuvan operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, joka käsittää henkilöstön turvalliseen siirtymiseen operaatioalueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaan sovellettavat operaatiokohtaiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelman;

               b)

               varmistamalla, että unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutusturva;

               c)

               varmistamalla, että kaikille unionin ulkopuolelle lähetetyille erityisedustajan avustajaryhmän jäsenille, myös paikalta palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä Euroopan ulkosuhdehallinnon operaatioalueelle antamaan riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus;

               d)

               varmistamalla, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antamalla edistymistä ja toimeksiannon toteuttamista koskevien selvitysten yhteydessä korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.

         11 artikla
   Raportointi
   Erityisedustaja raportoi säännöllisin väliajoin suullisesti ja kirjallisesti korkealle edustajalle sekä PTK:lle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös neuvoston työryhmille. Säännöllisesti toimitettavat kirjalliset raportit jaetaan COREU-verkoston kautta. Erityisedustaja antaa korkean edustajan tai PTK:n suosituksesta kertomuksia ulkoasiainneuvostolle. Erityisedustaja voi osallistua tietojen antamiseen Euroopan parlamentille perussopimuksen 36 artiklan mukaisesti.
   12 artikla
   Toimien yhteensovittaminen
   1.   Erityisedustaja edistää unionin toimien yhtenäisyyttä, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta ja auttaa varmistamaan, että paikan päällä olevia kaikkia unionin välineitä ja jäsenvaltioiden toimia käytetään johdonmukaisella tavalla unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Erityisedustajan toimet sovitetaan yhteen komission samoin kuin Keski-Aasiassa toimivan Euroopan unionin erityisedustajan ja unionin Pakistanin-edustuston toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan jäsenvaltioiden ja unionin edustustoille.
   2.   Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin ja jäsenvaltioiden edustustojen päälliköihin. Näiden on kaikin tavoin pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustaja antaa paikallista poliittista ohjausta Euroopan unionin Afganistanissa toteutettavan poliisioperaation (EUPOL AFGHANISTAN) johtajalle. Erityisedustaja ja siviilioperaatiokomentaja kuulevat toisiaan tarvittaessa. Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin paikan päällä.
   13 artikla
   Avustaminen vaatimusten osalta
   Erityisedustaja ja hänen henkilöstönsä auttavat tuomaan esiin seikkoja edellisten Euroopan unionin Lähi-idän rauhanprosessin erityisedustajien toimeksiannoista johtuviin vaateisiin ja velvoitteisiin vastaamiseksi sekä tarjoavat tätä varten hallinnollista apua ja pääsyn asiaa koskeviin tiedostoihin.
   14 artikla
   Uudelleentarkastelu
   Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja esittää korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen joulukuun 2013 loppuun mennessä ja kattavan kertomuksen toimeksiannon toteuttamisesta toimeksiannon päättyessä.
   15 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2013.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. JUKNA

      (1)  EUVL L 75, 23.3.2010, s. 22.

      (2)  EUVL L 141, 27.5.2011, s. 17.


Avis juridique important

|

31998D1224(01)

Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 1998, lääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro C 405 , 24/12/1998 s. 0001 - 0001

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 14 päivänä joulukuuta 1998,lääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä (98/C 405/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon lääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä kesäkuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen 75/364/ETY (1),sekä katsoo, ettäneuvosto nimesi päätöksellään 29 päivänä kesäkuuta 1998 (2) J. BOEVÉn komitean varsinaiseksi jäseneksi 28 päivänä kesäkuuta 2001 päättyväksi toimikaudeksi, jaAlankomaiden hallitus on valinnut A. R. KOOMENin nimitettäväksi J. BOEVÉn tilalle,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla Nimetään A. R. KOOMEN lääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean varsinaiseksi jäseneksi J. BOEVÉn tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 28 päivään kesäkuuta 2001 saakka.Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 1998.Neuvoston puolestaW. MOLTERERPuheenjohtaja(1) EYVL L 167, 30.6.1975, s. 17.(2) EYVL C 222, 16.7.1998, s. 3.