title: Komission päätös (EU) 2015/1825, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, ilmoittamattomasta valtiontuesta SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgia – Val Saint-Lambert -yrityksen pelastamistuki (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5402) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               15.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 269/47

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1825,
   annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014,
   ilmoittamattomasta valtiontuesta SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgia – Val Saint-Lambert -yrityksen pelastamistuki

         (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5402)

   (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Belgia toimitti komissiolle 11 päivänä toukokuuta 2012 ennakkoilmoituksen Val Saint-Lambert -yritykselle, jäljempänä ’VSL’, tarkoitetusta pelastamistuesta, joka oli määrä myöntää 1 miljoonan euron suuruisen korkotukilainan muodossa. Koska yritykselle oli jo myönnetty 400 000 euroa pelastamistukea 3 päivänä huhtikuuta 2012, komissio kirjasi tämän asian ilmoittamattomien tukien rekisteriin. Tämä tuki jäi ilmoittamattomien tukien joukkoon, koska siitä ei ole myöhemminkään tehty ilmoitusta.

               (2)

               Belgia ilmoitti komissiolle 3 päivänä lokakuuta 2012 VSL:lle myönnettävästä rakenneuudistustuesta, joka muodostui 1 miljoonan euron lainan jatkamisesta 10 vuodeksi.

               (3)

               Komissio ilmoitti Belgialle 1 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely näistä kahdesta tukitoimenpiteestä ja muista VSL:n hyväksi aikaisemmin toteutetuista toimenpiteistä.

               (4)

               Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta ja kyseisistä toimenpiteistä.

               (5)

               Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

               (6)

               Belgia esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 21 päivänä maaliskuuta 2013.

               (7)

               Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä haluavansa peruuttaa rakenneuudistustukea koskevan ilmoituksensa. Sen vuoksi kyseistä toimenpidettä ei analysoida tässä päätöksessä.

               (8)

               Komissio pyysi Belgian viranomaisilta lisätietoja 17 päivänä lokakuuta ja 14 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä ja 10 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä. Belgian viranomaiset vastasivat 12 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä ja 11 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä. Ne pyysivät lisäaikaa 14 päivänä marraskuuta 2013 esitettyyn pyyntöön vastaamiselle. Lisäaika myönnettiin 19 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Belgian viranomaisilta saatiin lopulta vastaus 6 päivänä tammikuuta 2014. Komissio toimitti uuden tietopyynnön 7 päivänä helmikuuta 2014. Belgian viranomaiset vastasivat siihen 25 päivänä helmikuuta 2014 ja yrityksen Société Wallonne de Gestion et de Participations, jäljempänä ’SOGEPA’, lakimies 27 päivänä helmikuuta 2014. Belgian viranomaisille toimitettiin uusi tietopyyntö 11 päivänä huhtikuuta 2014. Komissio pidensi Belgian viranomaisille myönnettyä määräaikaa 30 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä 23 päivään toukokuuta 2014. Komissio sai Belgian viranomaisten vastauksen kyseisenä päivänä.

               (9)

               Belgian viranomaiset antoivat 18 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle luvan hyväksyä ja antaa tämä päätös tiedoksi ainoastaan ranskan kielellä.

         2.   KUVAUS TUKITOIMENPITEISTÄ JA TUESTA

   2.1   Edunsaaja

               (10)

               Val Saint-Lambert SA tuottaa korkealaatuisia kristalliesineitä. Yritys sijaitsee Seraingissa Valloniassa ja työllistää 52 työntekijää. Vuotuinen liikevaihto on noin 2 miljoonaa euroa. Tehtaan tuotteilla on hyvä maine, vaikka sillä on takanaan useita konkursseja. Erityisesti on mainittava, että vuonna 2002 SA Cristallerie du Val Saint-Lambert meni konkurssiin, ja sen toimintaa jatkoi 19 päivänä joulukuuta 2002 perustettu yritys nimeltä SA La cristallerie du Val Saint-Lambert, jäljempänä ’CVSL’. Sittemmin Liègen kauppatuomioistuin totesi 11 päivänä elokuuta 2008 annetulla päätöksellä CVSL:n olevan konkurssissa. Toimintaa jatkoi kaksi yksityistä osakasta: Châteaux Finances Corporation, jäljempänä ’CFC’, holdingyhtiö, joka omistaa useita kiinteistöalan yrityksiä sekä viiniin ja gastronomiaan liittyviä yrityksiä, ja Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels, jäljempänä ’SPECI’, jonka toimialana on kiinteistöomaisuuden hallinta ja kehittäminen.

               (11)

               CFC omisti VSL:stä alun perin 70 prosenttia ja SPECI 30 prosenttia. Maaliskuussa 2011 CFC ja Vallonian alue toteuttivat pääomanlisäyksen, johon SPECI ei osallistunut. Nykyään VSL:n omistavat CFC (76 %), Vallonian alue (17 %) ja SPECI (7 %).

               (12)

               VSL on ollut jälleen konkurssimenettelyssä 14 päivästä lokakuuta 2013.

               (13)

               VSL:llä on yksinoikeuslisenssi VSL:n tavaramerkkien, mallien ja luonnosten käyttöön. Lisenssin myönsi sille tammikuussa 2009 Vallonian alue, joka tuolloin omisti tavaramerkit. Aiemmin VSL:n tavaramerkit omisti lokakuuhun 2005 asti Compagnie financière du Val, jäljempänä ’CFV’, joka oli kokonaan SOGEPAN omistuksessa olleen Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambertin seuraaja (SOGEPA puolestaan oli kokonaan Vallonian alueen omistuksessa).

               (14)

               CFV luovutti tavaramerkit 5 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyllä luovutussopimuksella SA Interagoralle, CVSL:n emoyhtiölle, [500 000–800 000] (3) euron hintaan. Kun SA Interagora, josta oli tullut SA Val Saint-Lambert International, jäljempänä ’VSLI’, meni konkurssiin 11 päivänä elokuuta 2008, sillä oli yhä maksamatta CFV:lle 280 000 euroa. Vallonian alue käytti tämän jälkeen etuosto-oikeuttaan ja hankki tavaramerkit itselleen [700 000–1 000 000] euron hintaan vuonna 2008.

         2.2   Kuvaus tukitoimenpiteistä ja tuesta

   2.2.1   Toimenpide 1: 1 miljoonan euron pelastamistuki 3 päivänä huhtikuuta 2012

               (15)

               VSL:n pelastamistuki muodostui 1 miljoonan euron korkotukilainasta, jonka Vallonian alue myönsi yritykselle 3 päivänä huhtikuuta 2012 SOGEPAn välityksellä (kaikkien niiden toimenpiteiden yhteydessä, joihin liittyy SOGEPAn toimia, SOGEPA toimii aluehallinnon nimissä). Laina-aika oli 6 kuukautta ja korko 3,07 prosenttia (peruskorko 2,07 + 100 pistettä). Korkoon lisättiin myöhemmin SOGEPAn korvauksen kattamiseksi 100 peruspistettä, jolloin korko nousi 4,07 prosenttiin. Miljoonan euron lainasta osa (400 000 euroa) myönnettiin samana päivänä kun lainasopimus tehtiin eli 3 päivänä huhtikuuta 2012, ilman SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa edellytettyä komissiolle tehtävää ennakkoilmoitusta. Jäljelle jäävä osa (600 000 euroa) myönnettiin myöhemmin ajankohtana, jota ei ole ilmoitettu komissiolle. Tästä huolimatta komissio katsoo, että koko lainasumma eli miljoona euroa on myönnetty, koska se on kirjattu Liègen kauppatuomioistuimelle osoitettuun saatavaa koskevaan ilmoitukseen kyseisen tuomioistuimen julistaessa VSL:n konkurssiin 14 päivänä lokakuuta 2013.

         2.2.2   Toimenpide 2: rakenneuudistustuki

               (16)

               Belgia ilmoitti komissiolle 3 päivänä lokakuuta 2012 VSL:lle myönnettävästä rakenneuudistustuesta, joka muodostuisi 1 miljoonan euron lainan (eli toimenpiteen 1) jatkamisesta 10 vuodeksi. Belgian viranomaiset kuitenkin ilmoittivat komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä haluavansa peruuttaa rakenneuudistustukea koskevan ilmoituksensa. Belgian viranomaiset vahvistivat 12 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että kyseistä tukea ei ollut myönnetty. Sen vuoksi kyseistä toimenpidettä ei analysoida tässä päätöksessä.

         2.2.3   Toimenpiteet 3–8

               (17)

               Jo ennen edellä mainittua pelastamistukea (toimenpide 1) Vallonian alue oli vuosina 2008–2011 toteuttanut VSL:n hyväksi SOGEPAn ja muiden aluehallinnon alaisuuteen kuuluvien ja sen nimissä toimivien julkisten elimien, kuten CFV:n, välityksellä kuusi toimenpidettä seuraavasti: 150 000 euron takaus (toimenpide 3), Val Saint-Lambertin tavaramerkkien käyttö ja luovutus (toimenpide 4), 1,5 miljoonan euron laina (toimenpide 5), 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys (toimenpide 6), määrältään rajoitetut tuet (toimenpide 7) ja Cristal Park -hankkeeseen liittyvien puhdistustöiden rahoittaminen (toimenpide 8).

         Toimenpide 3: 150 000 euron takaus syyskuussa 2008

               (18)

               CVSL, joka hallinnoi lasitehdasta ennen VSL:ää, julistettiin konkurssiin 11 päivänä elokuuta 2008 Liègen kauppatuomioistuimessa. Jotta tehdas voisi jatkaa toimintaansa konkurssista huolimatta ja löytää uuden omistajan, Vallonian alue antoi 28 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä SOGEPAlle tehtäväksi myöntää 150 000 euron takaus 300 000 euron lainalle, jonka ING-pankki oli myöntänyt CVSL:n konkurssipesän uskotulle miehelle. Takaus myönnettiin CVSL:n uskotulle miehelle 24 päivänä syyskuuta 2008 korvauksetta.

         Toimenpide 4: Val Saint-Lambertin tavaramerkkien luovutus ja käyttö tammikuussa 2009

               (19)

               Kuten edellä on todettu, CFV omisti VSL:n tavaramerkit lokakuuhun 2005 asti.

               (20)

               CFV luovutti tavaramerkit SA Interagoralle 5 päivänä lokakuuta 2005 tehdyllä luovutussopimuksella [500 000800 000–] euron hinnasta. Kokonaissumma, 700 000 euroa, oli määrä suorittaa yhtenä [100 000–500 000] euron eränä ja kymmenenä [10 000–50 000] euron vuosimaksuna. Luovutussopimuksen 7 §:ssä annetaan Vallonian alueelle etuosto-oikeus siinä tapauksessa, että SA Interagora tai sen edunsaajat haluavat ennen 5 päivää lokakuuta 2010 luovuttaa sopimuksen kohteena olleet tavaramerkit, mallit ja luonnokset edelleen.

               (21)

               Kun SA Interagora, josta oli tullut VSLI, meni konkurssiin 11 päivänä elokuuta 2008, se oli yhä velkaa CFV:lle 280 000 euroa.

               (22)

               CVSL:n uskottu mies allekirjoitti 1 päivänä lokakuuta 2008 CFC:n ja SPECIn (CVSL:n toiminnan jatkajat) kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, johon sisältyi myös Val Saint-Lambertin tavaramerkkien ostaminen takaisin VSLIltä [700 000–1 000 000] euron hintaan. Vallonian alue käytti tällöin etuosto-oikeuttaan (5 päivänä lokakuuta 2005 tehdyn sopimuksen 7 §) samalla hinnalla ja ilmoitti tästä uskotulle miehelle 7 päivänä marraskuuta 2008. Vallonian alue asetti tämän jälkeen 29 päivänä tammikuuta 2009 tehdyssä CFV:n ja VSL:n sopimuksessa seuraavat ehdot:

                           —

                           Vallonian alue luovuttaa omistamiinsa Val Saint-Lambertin tavaramerkkeihin, logoihin ja tunnuksiin liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan yksinomaisen, rajoittamattoman ja maailmanlaajuisen lisenssin VSL:n käyttöön. Lisenssin myöntämisestä peritty korvaus oli 1,5 prosenttia viiden ensimmäisen verovuoden käyttökatteesta (tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) ja 5 prosenttia käyttökatteesta kuudennesta verovuodesta alkaen. Lisenssin voimassaolo lakkaa, jos VSL joutuu konkurssiin, selvitystilaan tai velkajärjestelyyn tai jos sopimus puretaan VSL:n sopimusrikkomuksen takia.

                           —

                           Vallonian alue myöntää VSL:lle teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan osto-option. VSL voi käyttää tätä optiota sopimuksen allekirjoittamista seuraavan neljännen vuoden alusta viidennen vuoden viimeiseen päivään [700 000–1 000 000] euron hintaan (hinta, jota toiminnan jatkajat ehdottivat 1 päivänä lokakuuta tehdyssä siirtoa koskevassa pöytäkirjassa). VSL voi käyttää optiota samaan 800 000 euron hintaan, joka on indeksoitu Belgian kuluttajahintaindeksin mukaan, myös sopimuksen allekirjoittamista seuraavien kuudennen ja kymmenennen vuoden välisenä aikana. Yhdennentoista vuoden alusta alkaen Vallonian alue voi vaatia VSL:ää ostamaan teollis- ja tekijänoikeudet takaisin samaan [700 000–1 000 000] euron indeksoituun hintaan.

                           —

                           Jos VSL käyttää osto-optiota, sen on suoritettava kaikki CFV:lle maksamatta olevat määrät (ks. johdanto-osan (21) kappale).

               (23)

               Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle toimittamissaan huomautuksissa, että 28 päivänä helmikuuta 2012 aloitetun velkajärjestelyn (réorganisation judiciaire) (4) seurauksena maksamatta oleva määrä ei ollut enää 280 000 euroa, vaan 61 250 euroa, sillä velkajärjestelyn yhteydessä määrää oli päätetty alentaa 43 750 eurolla, ja ennen velkajärjestelyn aloittamista oli jo maksettu 105 000 euroa.

         Toimenpide 5: 1,5 miljoonan euron laina elokuussa 2009

               (24)

               Vallonian alue myönsi VSL:lle 31 päivänä elokuuta 2009 SOGEPAn välityksellä 1,5 miljoonan euron lainan 4,7 prosentin korolla 7 vuodeksi uusien uunien hankintaa varten. Lainan vakuutena oli ensisijainen kiinnitys VSL:n kiinteään omaisuuteen, jonka arvo oli Belgian viranomaisten mukaan lainasummaa suurempi.

         Toimenpide 6: 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys maaliskuussa 2011

               (25)

               Vallonian alue päätti 17 päivänä maaliskuuta 2011 toteuttaa VSL:n hyväksi 1,5 miljoonan euron pääomanlisäyksen uuden uunin hankintaa varten. CFC (VSL:n enemmistöosakas) muunsi VSL:ää koskevia saataviaan osakkeiksi 25 päivän toukokuuta 2009 ja 29 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana yhteensä 5,2 miljoonan euron arvosta.

         Toimenpide 7: Aiemmat, määrältään rajoitetut tuet

               (26)

               VSL oli saanut helmikuun 2010 ja marraskuun 2012 välisenä aikana yhteensä 197 503 euroa erilaisten määrältään rajoitettujen tukien perusteella. SOGEPA maksoi 25 päivänä maaliskuuta 2011 tukea tilapäistä johtajaa (Interim Manager) varten 97 785 euroa. SOGEPA vaati kuitenkin 25 päivänä syyskuuta 2012 tämän tuen palautettavaksi korkoineen, kun kävi ilmi, että annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (5) säädetty 200 000 euron enimmäismäärä oli ylittynyt.

         Toimenpide 8: VSL:n kiinteistöjen puhdistaminen Cristal Park -hankkeen yhteydessä ja tiettyjen kiinteistöjen asettaminen VSL:n käyttöön maksutta Spaquen toimesta.

               (27)

               Cristal Park -hankkeen yhteydessä oli tarkoitus puhdistaa VSL:lle kuuluvia kiinteistöjä julkisin varoin.

               (28)

               Ympäristön laadun parantamista edistävä julkinen laitos Spaque (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement) toimitti 20 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ehdollisen ostotarjouksen, jossa se tarjosi VSL:n kiinteistöistä 2 040 000 euroa; hinnasta vähennettäisiin puhdistuskustannukset, joita ei ollut vielä arvioitu. Riippumaton asiantuntija Cushman & Wakefield vahvisti 2 040 000 euron hinnan 29 päivänä toukokuuta 2012 täsmentäen, ettei pystynyt itse arvioimaan kunnostamiskustannuksia. VSL ilmoitti Spaquelle 5 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että GEOLYS-niminen yritys oli elokuussa 2012 vahvistanut puhdistuskustannusten määräksi 219 470 euroa. Samassa kirjeessä VSL myös ilmoitti Spaquelle suostuvansa myymään kiinteistöt 2 040 000 eurolla, josta vähennettäisiin 220 000 euroa. Kyseiset kiinteistöt myytiin 13 päivänä joulukuuta 2012 Spaquelle 2 040 000 euron hinnalla, josta vähennettiin arvioidut puhdistuskustannukset, 220 000 euroa, minkä jälkeen loppuhinta oli 1 820 000 euroa. Tällä välin Belgian viranomaiset olivat 1 päivänä joulukuuta 2011 toimittamassaan ilmoituksessa kuitenkin arvioineet puhdistuskustannusten nousevan useaan miljoonaan euroon.

               (29)

               Ennen 13 päivänä joulukuuta 2012 toteutettua myyntiä Seraingin kaupunginvaltuusto oli 10 päivänä syyskuuta 2012 pidetyssä kokouksessa hyväksynyt kaksi optiosopimuksen luonnosta, joista toisessa osapuolina olivat Spaque ja Seraingin kaupunki ja toisessa Seraingin kaupunki ja SPECI. Luonnokset koskivat Spaquelle myytävien kiinteistöjen omistusoikeuden siirtämistä näiden kolmen tahon välillä sen jälkeen kun ne olisi puhdistettu.

               (30)

               Toistaiseksi myyntiaikeista on toteutunut vain 13 päivänä joulukuuta 2012 tehty kauppa. Seraingin kaupunginvaltuuston hyväksymissä sopimusluonnoksissa tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka mainitaan myös edellä johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa, ei ole toteutettu. Puhdistustöitä ei ole aloitettu.

               (31)

               Lisäksi Spaquen ja VSL:n välillä on allekirjoitettu 11 päivänä joulukuuta 2012 sopimus, joka koskee Val Saint-Lambertin tehdasalueen osan tilapäistä käyttöönottoa. Sopimuksen nojalla Spaque antaa VSL:n käyttöön määrittämättömäksi ajaksi ja maksutta tietyn osan omistukseensa siirtyneistä kiinteistöistä (ks. johdanto-osan 27 kappale). Vastineeksi VSL sitoutuu tekemään Spaquen kanssa yhteistyötä kaikkien tehdasalueella toteutettavissa kunnostus- ja jälleenrakennustöissä tarvittavien tietojen toimittamiseksi.

         2.3   Muodollisten tutkintamenettelyjen aloittamisen syyt

               (32)

               Komissio on katsonut, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen 1 (pelastamistuki), toimenpiteen 3 (korvauksetta myönnetty takaus) ja toimenpiteen 4 (tavaramerkkien käyttö ja luovutus) osalta komissio epäili, etteivät ne olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Toimenpiteen 5 (1,5 miljoonan euron laina) osalta komissio epäili, että lainakorkoon saattoi sisältyä valtiontukea. Toimenpiteen 6 (pääomanlisäys) osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, oliko se pari passu -lausekkeen ja markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Toimenpiteen 7 (määrältään rajoitetut tukitoimenpiteet) osalta komissio ei ollut varma, täyttikö jokainen yksittäinen toimenpide edellä mainitussa asetuksessa (6) säädetyt ehdot. Toimenpiteen 8 (kiinteistöjen myynti ja eräiden kiinteistöjen antaminen käyttöön maksutta) osalta komissio epäili, että VSL:n Spaquelle luovuttamien maa-alueiden myyntihintaan saattoi sisältyä tukea, koska puhdistustöistä aiheutuvien kustannusten arviointiin liittyi epävarmuutta. Komissio epäili myös, että toimenpiteeseen, jolla Spaque asetti osan kiinteistöistä VSL:n käyttöön maksutta, saattoi sisältyä tukea. Toimenpiteen 3 osalta komissio epäili myös, oliko CVSL:n ja VSL:n välillä kyseessä taloudellinen jatkuvuus. Komissio epäili myös kaikkien toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille ja erityisesti niiden yhteensopivuutta valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (7), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, kanssa (toimenpiteet 1, 2 ja 3).

         3.   BELGIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

   3.1   VSL:n luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi

               (33)

               Belgian viranomaiset eivät kiistä VSL:n luokittelua vaikeuksissa olevaksi yritykseksi 8 päivästä helmikuuta 2012, jolloin velkajärjestelyä koskeva hakemus jätettiin (tällä on merkitystä useiden asiaan liittyvien toimenpiteiden kannalta). Tätä aikaisemmin VSL:ää ei Belgian viranomaisten mukaan voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, vaan se oli niiden mukaan uusi yritys, joka sai varauksetonta tukea enemmistöosakkaaltaan (CFC) pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdan ja komission päätöskäytännön (8) mukaisesti.

         3.2   Pelastamistuki (toimenpide 1)

               (34)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ilman minkäänlaisia vakuuksia myönnetty laina saattoi olla tukea, sillä VSL ei olisi voinut saada lainaa tällaisin ehdoin yksityiseltä pankilta.

               (35)

               Belgian viranomaiset eivät kiistä huomautuksissaan sitä, että Vallonian alueen 3 päivänä huhtikuuta 2012 myöntämä 1 miljoonan euron korkotukilaina on tukea. Ne katsovat kuitenkin, että kyseinen toimenpide on pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdan mukaista pelastamistukea, koska VSL:n vaikeudet koskevat vain yritystä itseään eivätkä johdu sattumanvaraisesta kustannustenjaosta yhtymän sisällä ja koska nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Belgian viranomaisten mukaan CFC ei voinut kohdentaa kaikkia resurssejaan VSL:lle, koska sillä oli paljon erilaista toimintaa ja erilaisia osakkuuksia. CFC:n maksuvalmius oli merkittävästi heikentynyt verovuoden 2011 päättämisen jälkeen ja oli 19 päivänä lokakuuta 2012 vain 130 000 euroa. Belgian viranomaiset muistuttavat myös, että kun otetaan huomioon CFC:n VSL:lle myöntämien varojen määrä (VSL:n perustamisesta alkaen yhteensä 9,5 miljoonaa euroa) ja VSL:n jatkuvasti huonot taloudelliset tulokset, CFC ei enää kyennyt ratkaisemaan VSL:n vaikeuksia yhtymän omin varoin.

               (36)

               Tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukaan toimenpide 1 ei olisi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukainen, koska toimenpiteet 3, 5, 6 ja 7 ovat pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Belgian viranomaiset kuitenkin katsovat tältä osin seuraavaa:

                           —

                           toimenpide 3 (150 000 euron takaus) myönnettiin syyskuussa 2008 CVSL:n uskotulle miehelle, ei VSL:lle. Belgian viranomaiset katsovat sitä paitsi, ettei VSL:n ja CVSL:n välillä ollut taloudellista jatkuvuutta;

                           —

                           toimenpide 5 (1,5 miljoonan euron laina) ei sisällä tukea, kun otetaan huomioon sovellettu lainakorko ja vakuuksien laatu;

                           —

                           toimenpide 6 (1,5 miljoonan euron pääomanlisäys) ei sisällä tukea, koska se toteutettiin samanaikaisesti kun CFC toteutti 5,2 miljoonan euron pääomanlisäyksen muuntamalla saatavia osakkeiksi;

                           —

                           määrältään rajoitettuja tukia ei myönnetty vaikeuksissa olevalle yritykselle eikä niitä sen vuoksi pidä ottaa huomioon tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen mukaisessa tarkastelussa. Sitä paitsi nämä tuet ovat selvästi pienemmät kuin CFC:n vuodesta 2009 alkaen myöntämät ennakot.

         3.3   Rakenneuudistustuki (toimenpide 2)

               (37)

               Tätä toimenpidettä ei käsitellä tässä päätöksessä, koska sitä koskeva ilmoitus peruttiin eivätkä Belgian viranomaiset toteuttaneet toimenpidettä. Belgian viranomaisten tästä toimenpiteestä esittämät huomautukset ovat näin ollen niin ikään aiheettomia.

         3.4   150 000 euron takaus (toimenpide 3)

               (38)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio korosti, että 150 000 euron takaus oli myönnetty vaikeuksissa olevalle yritykselle ilman korvausta. CVSL oli tuolloin konkurssissa. Tästä syystä takaus näyttäisi antavan CVSL:lle etua, koska mikään yksityinen toimija ei olisi myöntänyt tällaista takausta ilman korvausta.

               (39)

               Belgian viranomaiset eivät ole ottaneet kantaa siihen, onko tämä toimenpide tukea vai ei.

               (40)

               Sen sijaan ne ovat täsmentäneet, että takaus myönnettiin uskotulle miehelle eikä konkurssissa olleelle CVSL:lle. Ne väittävät myös, ettei CVSL:n ja VSL:n välillä ollut taloudellista jatkuvuutta. Belgian viranomaiset katsovat osoittaneensa riittävällä tavalla, että CVSL:n ja VSL:n välillä ei ollut taloudellista jatkuvuutta. Ne korostavat, että koska VSL:lle siirretyt omaisuuserät olivat CVSL:n omaisuuseriä laajemmat ja niistä täysin erilliset, taloudellisen jatkuvuuden mahdollisuus on suljettava pois.

               (41)

               Belgian viranomaiset muistuttavat myös, että VSL:n uudet osakkaat ovat aina halunneet kytkeä CVSL:n toiminnan jatkamisen suuren luokan kiinteistö- ja matkailuhankkeeseen (Cristal Park). Niiden mukaan toiminnan jatkamisen taloudellinen johdonmukaisuus olisi siinä, että kristallintuotanto, josta CVSL:n toiminta muodostui yksinomaisesti, lopetettiin kokonaan.

         3.5   Val Saint-Lambertin tavaramerkkien käyttö ja luovutus (toimenpide 4)

               (42)

               Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että VSL:lle myönnettyihin käyttöoikeuksiin liittyvä korvausjärjestely, joka perustui VSL:n tulevaan käyttökatteeseen, näytti tuovan yritykselle taloudellista etua. Vallonian alue näet antoi arvokkaan omaisuuserän käyttöoikeuden ilman mitään takeita korvauksesta, sillä VSL:n käyttökate saattoi hyvinkin olla negatiivinen kuten edeltävinä vuosina, ja voimatta odottaa saavansa käyttöoikeuksien lakatessa muuta hyötyä kuin inflaatiomukautuksen (indeksointi) ja senkin vasta kuudennesta vuodesta alkaen. Yksityinen toimija olisi todennäköisesti vaatinut korvauksen, johon olisi sisältynyt ainakin kiinteä ja varma peruste. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä pohdittiin myös mahdollisuutta, että tavaramerkkien luovutusedellytyksiin sisältyisi tukea.

               (43)

               Belgian viranomaisten mukaan komission tapa viitata VSL:n edeltäjien huonoihin tuloksiin ja kritisoida sillä perusteella Vallonian alueen tavaramerkkien käyttöoikeudesta vastineeksi perimän korvauksen laskentatapaa, ei ole perusteltu.

               (44)

               Ne päinvastoin katsovat, että päätös määrittää tavaramerkkien käyttöoikeudesta perittävä korvaus käyttökatteen perusteella ei ole vailla kaupallista johdonmukaisuutta. Niiden mukaan päätös on perusteltu, koska käyttökate on yksi niistä kirjanpitoon liittyvistä tunnusluvuista, joiden avulla Vallonian viranomaiset pystyivät mittaamaan omistamiinsa tavaramerkkeihin liittyvien tuotteiden myynnistä saatavaa kaupallista menestystä.

               (45)

               Belgian viranomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia edellytyksistä, jotka liittyvät tavaramerkkien myöhempään myyntiin VSL:lle.

         3.6   1,5 miljoonan euron laina (toimenpide 5)

               (46)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio suhtautui epäilevästi tämän lainan vakuuteen. Komissiolle esitettyjen asiakirjojen mukaan kiinnitys koski ainakin osittain VSL:lle kuuluvia kiinteistöjä, jotka oli tarkoitus kunnostaa. Näiden maa-alueiden todellinen arvo ei ollut tiedossa ja saattoi olla myös negatiivinen. Tällä perusteella 4,7 prosentin kiinteä korko vaikutti liian alhaiselta. Vakuuden laadun perusteella näyttääkin siltä, että 1,778 prosentin peruskorkoon olisi lisättävä 400–1 000 peruspistettä.

               (47)

               Belgian viranomaisten mukaan vakuuksien arvo oli erinomainen, koska se kattoi koko lainan. Niiden arvio perustui asiantuntijatoimisto Marengon tammi-helmikuussa 2009 laatimaan arvioon.

         3.7   1,5 miljoonan euron pääomanlisäys (toimenpide 6)

               (48)

               Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että pääomanlisäyksestä ei päätetty liiketoimintasuunnitelman vaan pelkän talousennusteen perusteella. Talousennusteessa ei selitetä millään tavoin sitä, miten yritys aikoo korjata tilannettaan, eikä korvausta, jonka se aikoo antaa pääoman myöntävälle Vallonian alueelle. Sitä paitsi Vallonian alue ja CFC eivät näytä olevan samassa tilanteessa eivätkä myöskään niiden riskit vaikuta samanlaisilta. Vallonian alue ei ollut VSL:n osakas ennen tätä toimenpidettä eikä sillä ole mitään tähän yritykseen liittyviä liiketoimintaintressejä. CFC sen sijaan on VSL:n osakas, joten on sen etujen mukaista, että yrityksen tilanne korjaantuu tai että se voi edes supistaa tappioitaan.

               (49)

               Belgian viranomaisten mukaan VSL ei ollut vaikeuksissa oleva yritys silloin kun tämä toimenpide myönnettiin, koska enemmistöosakas luotti tytäryritykseen täydellisesti ja antoi sille taloudellisen tukensa.

               (50)

               Belgian viranomaiset moittivat komissiota siitä, että se arvioi investoinnin kannattavuuden perusteella jälkikäteen sitä, oliko kyseessä valtiontuki vai ei. Niiden mukaan tämä on vastoin unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

               (51)

               Belgian viranomaisten mukaan pääomanlisäyksen merkitys oli vähäinen ja liittyi CFC:n osakkaiden toteuttamaan pääomanlisäykseen. Lisäksi Belgian viranomaiset väittävät, että vaikka Vallonian alue ei ollutkaan VSL:n osakas, sille aiheutui pääomanlisäyksestä taloudellista etua, koska oli sen edun mukaista tukea yrityksen toimintaa, jotta sen tilanne korjaantuisi ja se voisi aikanaan maksaa lainan takaisin.

         3.8   Vähämerkityksiset tuet (toimenpide 7)

               (52)

               Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että VSL näytti olleen vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009 nykyhetkeen asti, minkä vuoksi sille ei olisi pitänyt myöntää tällaista tukea.

               (53)

               Belgian viranomaisten mukaan VSL:ää ei voida luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, koska kyseessä oli alle kolme vuotta aikaisemmin perustettu uusi yritys, joka nautti enemmistöosakkaan luottamusta velkajärjestelyn aloittamiseen asti. Tästä syystä nämä toimenpiteet kuuluvat vähämerkityksisestä tuesta annetun asetuksen soveltamisalaan eikä niitä voida pitää tukena.

         3.9   VSL:n kiinteistöjen puhdistaminen Cristal Park -hankkeen yhteydessä ja tiettyjen kiinteistöjen asettaminen VSL:n käyttöön maksutta Spaquen toimesta (toimenpide 8)

               (54)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, että Spaque oli sitoutunut ostamaan kiinteistöt, vaikka niiden kunnostamiskustannusten määrä ei ollut tiedossa.

               (55)

               Belgian viranomaiset ovat selittäneet, että Vallonian lainsäädäntö rajoittaa saastuneen kiinteistön omistajan vastuuta puhdistamiskustannuksista, kun kyseessä on historiallinen saastuminen, ja sen mukaan, millaiseen tarkoitukseen saastunutta kiinteistöä on tarkoitus käyttää aluesuunnittelun perusteella. Belgian viranomaisten mukaan VSL:n vastuu saastumisesta tarkoittaa ainoastaan sitä, että sen on kunnostettava alue niin, että se täyttää sijaintipaikan maankäyttösuunnitelman mukaisen käyttötarkoituksen asettamat vaatimukset eli tässä tapauksessa teollisuuskäytölle asetettavat vaatimukset. Tämän vuoksi on arvioitava ne kustannukset, jotka aiheutuvat alueen puhdistamisesta, jotta se täyttäisi myyntihetkellä olevan käyttötarkoituksen mukaiset vaatimukset eli tässä tapauksessa teollisuuskäytölle asetettavat vaatimukset. Belgian viranomaiset katsovat, että puhdistuskustannukset on arvioitu GEOLYSin raportissa. Kustannukset on tämän jälkeen vähennetty myyntihinnasta.

               (56)

               Belgian viranomaiset ovat myös selittäneet, että sen jälkeen kun Spaque on ostanut kiinteistöt, ne puhdistetaan saasteista julkisin varoin julkisen viranomaisen eli Spaquen toimesta. Ympäristötuen suuntaviivojen mukaan julkisen viranomaisen yhdellä tai useammalla sille kuuluvalla alueella suorittamat puhdistustyöt eivät sisällä valtiontukea.

               (57)

               VSL:n käyttöön ilmaiseksi asetetuista kiinteistöistä Belgian viranomaiset toteavat, että kyseiset kiinteistöt omistaa SPECI, julkinen osakeyhtiö, jonka pääoma on yksityistä.

         4.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

               (58)

               Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

         5.   TUEN ARVIOINTI

   5.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointi

               (59)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (60)

               Määräyksestä seuraa, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, jos ne i) ovat jäsenvaltion myöntämiä taikka muodossa tai toisessa valtion varoista myönnettyjä, ii) tuovat tuensaajalle taloudellista etua, iii) ovat valikoivia ja iv) vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (61)

               Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet pelastamistuen (toimenpide 1) luokittelua tueksi. Komissio oli tehnyt tämän määrittelyn jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Toimenpiteen 2 osalta Belgian viranomaiset peruuttivat ilmoituksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen. Tästä syystä sitä ei analysoida tässä päätöksessä. Sen sijaan Belgian viranomaiset kiistävät toimenpiteiden 3–6, 7 ja 8 luokittelun tueksi sillä perusteella, että toimenpiteet eivät tuottaneet tuensaajalle taloudellista etua tai olivat merkitykseltään vähäisiä.

         5.1.1   Valtion varojen käyttö

   Toimenpiteet 1, 3, 5 ja 6

               (62)

               Toimenpiteen 1 (1 miljoonan euron laina), toimenpiteen 3 (150 000 euron takaus), toimenpiteen 5 (1,5 miljoonan euron laina) ja toimenpiteen 6 (1,5 miljoonan euron pääomanlisäys) myönsi SOGEPA Vallonian alueen nimissä. Koska se on kokonaan julkisessa omistuksessa oleva yritys, sen varoja voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa (9) tarkoitettuina julkisina varoina.

         Toimenpide 4

               (63)

               Komissio huomauttaa, että sopimus, jolla VSL:lle myönnettiin yksinomainen ja rajoittamaton oikeus Val Saint-Lambertin tavaramerkkien käyttöön ja määrättiin näiden tavaramerkkien luovutuksesta, oli tehty VSL:n ja Vallonian alueen välillä. Tämä toimenpide samoin kuin tavaramerkkien tulevan myynnin ehdot edellyttävät julkisten varojen käyttöä.

         Toimenpide 7

               (64)

               Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan vaikuttaa lisäksi siltä, että niiden vähämerkityksiseksi tueksi luonnehtimat tuet olivat niin ikään viranomaisen tai julkisen yrityksen myöntämiä. Belgian viranomaiset eivät kuitenkaan ole täsmentäneet, oliko aina kyseessä Vallonian alue tai SOGEPA. Joka tapauksessa kyse on julkisten varojen käytöstä, eivätkä Belgian viranomaisetkaan ole kiistäneet näiden toimenpiteiden olevan valtion toteuttamia.

         Toimenpide 8

               (65)

               Komissio toteaa, että Spaque on julkisessa omistuksessa oleva yritys, Vallonian alueellisen investointiyrityksen (Société Régionale d'Investissement de Wallonie, SRIW) tytäryhtiö, ja se oli jo saanut VSL:n kiinteistöjen puhdistamiseen tarkoitetut varat Vallonian hallitukselta (10). Se, että Spaque osti VSL:ltä maa-alueita ja asetti osan niistä maksutta sen käyttöön, edellytti julkisten varojen käyttöä.

         5.1.2   Toimenpiteen yhteyttä valtioon koskeva kriteeri

               (66)

               Euroopan unionin tuomioistuin arvioi toimenpiteen yhteyttä valtioon ”kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella” (11).

               (67)

               Edellä 2.2 kohdassa luetellut toimenpiteet olivat kahden Vallonian alueen nimissä toimineen julkisen elimen, SOGEPAn ja Spaquen, myöntämiä.

               (68)

               SOGEPA (Société Wallonne de Gestion et de Participations) on julkinen osakeyhtiö, jonka Vallonian alue omistaa kokonaan. Sen tehtävänä on toteuttaa Vallonian hallituksen tekemät päätökset, jotka koskevat kaupallisissa yrityksissä toteutettavia toimenpiteitä, ja hallinnoida näitä toimenpiteitä. Osakeyhtiö muodostettiin vuonna 1999 yhdistämällä Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) ja Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP).

               (69)

               SOGEPA toimii Vallonian hallituksen toimeksiantojen perusteella. Yhtiön perussäännön 3 §:n 1 momentin mukaan sen tarkoituksena on toteuttaa kaikki Vallonian hallituksen sille antamat tehtävät (…). Se vastaa erityisesti Vallonian hallituksen tekemien, kaupallisissa yrityksissä toteutettavia toimenpiteitä koskevien päätösten toimeenpanosta sekä Vallonian hallituksella tai sillä itsellään tällaisissa yrityksissä olevien osakkuuksien, obligaatioiden, ennakkomaksujen ja korkojen hallinnoinnista.

               (70)

               Vuonna 1991 perustetun Spaquen toimialana on teollisuuskaatopaikkojen ja saastuneiden teollisuusalueiden puhdistaminen. Sen tehtäviin kuuluu myös Valloniassa sijaitsevien saastuneiden alueiden inventointi. Spaque on SRIWin tytäryhtiö. SRIWin osakkeista 98,66 prosenttia on Vallonian alueen omistuksessa ja sen tehtävänä on edistää Vallonian talouden kehitystä myöntämällä rahoitustukea vallonialaisille tai Valloniaan sijoittautuneille yrityksille, jotka toteuttavat lisäarvoa tuottavia teollisuushankkeita tai palveluja.

               (71)

               Vallonian hallituksen ja Spaquen välillä tehtiin heinäkuussa 2007 vuosia 2008–2012 koskeva liikkeenjohtosopimus, jonka mukaan Spaque toteuttaa Vallonian alueen sille uskomiin delegoituihin tehtäviin liittyvät toimenpiteet. Sopimus uusittiin kuudeksi kuukaudeksi lokakuussa 2012. Yritys toteuttaa sopimuksen nojalla Vallonian alueen määräyksiä. Vallonian alue vahvistaa muun muassa luettelon ensisijaisista toiminta-alueista ja kunnostustöitä koskevat toimeksiannot.

               (72)

               Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, että Vallonian alue tekee päätökset, jotka SOGEPA toteuttaa. Spaquen osalta näyttää siltä, että Vallonian alue pystyy delegoitujen tehtävien välityksellä vaikuttamaan suoraan Spaquen toteuttamiin toimiin.

               (73)

               Tämän perusteella komissio katsoo menettelyn tässä vaiheessa, että tarkasteltaviin toimenpiteisiin liittyy valtion varojen käyttöä ja että ne ovat valtion toteuttamia.

         5.1.3   Valikoivuutta koskeva kriteeri

               (74)

               Toimenpiteen valikoivuutta koskevan kriteerin täyttyminen on helppo selvittää. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kaikki tarkastelun kohteena olevat toimenpiteet on myönnetty yhdelle ainoalle yritykselle eli VSL:lle tai toimenpiteen 3 tapauksessa (150 000 euron takaus) CVSL:n uskotulle miehelle.

         5.1.4   Taloudellisen edun olemassaolo

               (75)

               Seuraavaksi on selvitettävä, täyttyykö taloudellisen edun olemassaoloa koskeva kriteeri pelastamistuen tai muiden tarkasteltavana olevien toimenpiteiden yhteydessä. Arviointi perustuu huomautuksiin, joita Belgian viranomaiset ovat toimittaneet menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella.

         Toimenpide 1: 1 miljoonan euron pelastamistuki

               (76)

               Pelastamistuki eli 1 miljoonan euron laina, joka myönnettiin 3,07 prosentin korolla, johon lisättiin 100 pistettä SOGEPAn korvauksen kattamiseksi, tuo VSL:lle taloudellista etua. Laina myönnettiin ilman mitään vakuuksia vaikeuksissa olevalle yritykselle, joka kaksi kuukautta aiemmin oli jättänyt velkajärjestelyä koskevan hakemuksen (vrt. 5.2.1 kohta). Belgian viranomaiset ovat myöntäneet, että vaikeuksissa olevana yrityksenä VSL ei olisi voinut saada lainaa yksityiseltä pankilta. Näin ollen toimenpide toi VSL:lle etua 1 miljoonan euron verran (lainan arvo).

         Toimenpide 3: 150 000 euron takaus

               (77)

               Komissio suhtautui epäilevästi siihen, oliko tämä julkinen toimenpide markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

               (78)

               Belgian viranomaiset eivät ole huomautuksissaan käsitelleet taloudellisen edun olemassaoloa koskevaa kriteeriä, vaan ainoastaan sitä, oliko CVSL:n ja VSL:n välillä kyse taloudellisesta jatkuvuudesta vai ei.

               (79)

               Komission lopulta saamien tietojen mukaan takaus liittyi 300 000 euron lainaan, jonka ING myönsi CVSL:n uskotulle miehelle. Myönnetyn takauksen määrä oli 150 000 euroa, eikä siihen liittynyt korvausta. Lainan oli tarkoitus mahdollistaa CVSL:n toiminnan jatkuminen siihen asti, että sille löytyisi uusi omistaja.

               (80)

               Komissio toteaa saaneensa Belgian viranomaisilta tiedon, jonka mukaan osapuolet eivät tehneet tai allekirjoittaneet takauksen myöntämisen yhteydessä minkäänlaista takaussopimusta. Näin ollen komissiolla on käytettävissään ainoastaan 24 päivänä syyskuuta 2008 päivätty, INGille osoitettu SOGEPAn viesti, jossa se vahvistaa kattavansa toiminnan jatkamisesta mahdollisesti aiheutuvat tappiot 150 000 euroon asti. Komissio toteaa tämän perusteella, että SOGEPA on myöntänyt takauksen konkurssissa olevan yrityksen uskotulle miehelle ilman korvausta. Belgian viranomaiset ovat myös ilmoittaneet, että ING asetti lainan myöntämisen ehdoksi takauksen saamisen. Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, että ilman julkista toimenpidettä koko lainasumma olisi jäänyt myöntämättä. Lisäksi komissio huomauttaa, ettei Vallonian alueella ollut CVSL:ään mitään oikeudellista tai kaupallista suhdetta. Vallonian alue ei ollut suoraan eikä SOGEPAn kautta välillisesti CVSL:n osakas. Vallonian alueella ei siten ollut mitään kaupallista intressiä myöntää CVSL:lle tätä takausta ilman korvausta.

               (81)

               Komissio päättelee tämän perusteella, että takauksen myöntäminen ilman korvausta toi CVSL:lle etua. Etu vastaa korvausta, jonka yksityinen yritys olisi vastaavissa olosuhteissa vaatinut takauksen myöntämisestä ja josta SOGEPA tässä tapauksessa luopui.

               (82)

               Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että uskottu mies maksoi 300 000 euron lainan kokonaan takaisin 28 päivänä heinäkuuta 2009 käytettävissä olleista varoista ja 150 000 euron takauksesta.

               (83)

               Tuen määrä on näin ollen sen markkinahintaisen lainakoron, jonka CVSL:n uskottu mies olisi joutunut maksamaan, ellei julkista takausta olisi myönnetty, ja takauksen perusteella todellisuudessa maksetun lainakoron välinen erotus.

               (84)

               Tämä arviointimenetelmä perustuu EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (12) annetun komission tiedonannon 4.2 kohtaan: ”Yksittäisen takauksen kohdalla takausten avustusekvivalentti olisi laskettava takauksen markkinahinnan ja siitä tosiasiallisesti maksetun hinnan erotuksena. Kun markkinoilla ei ole tarjolla takausta kyseisen tyyppiselle rahoitustoimelle, takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla. Tässä tapauksessa tukiosuus olisi laskettava samalla tavalla kuin korkotukilainan avustusekvivalentti, eli se on sen markkinakoron, jota kyseinen yritys olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotus sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty.”

               (85)

               Tämä määrä lasketaan seuraavalla kaavalla:
               Tuen määrä = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 euroa.

               (86)

               14,59 prosenttia saadaan seuraavasti: 4,59 prosenttia (Belgian peruskorko elokuussa 2008 (13)) + 1 000 peruspistettä CVSL:n tilanteen perusteella (yritys, jonka luottoluokitustaso on CCC ja vakuudet heikot (14)). 10,75 prosenttia on INGin vaatima lainakorko ja 343 päivää kausi, joksi ajaksi laina myönnettiin ja jonka päättyessä se maksettiin takaisin.

         Toimenpide 4: Val Saint-Lambertin tavaramerkkien luovutus ja käyttö

               (87)

               Komissio suhtautui epäilevästi siihen, olivatko VSL:n tavaramerkkien myyntiin ja käyttöoikeuksista perittyyn korvaukseen liittyvät ehdot markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaiset (korvaus oli 1,5 prosenttia käyttökatteesta viiden ensimmäisen verovuoden ajan ja 5 prosenttia kuudennesta verovuodesta alkaen) (15).

               (88)

               Vallonian alueen omistuksessa olleen Compagnie financière du Valin ja VSL:n välillä 29 päivänä tammikuuta 2009 tehty sopimus koskee tavaramerkkien yksinomaisen käyttöoikeuden myöntämistä VSL:lle ja ehtoja, joiden mukaisesti VSL voisi ostaa tavaramerkit takaisin (ks. johdanto-osan 19 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

               (89)

               Komissio toteaa, että tavaramerkkien yksinomaista käyttöä koskevaan lupaan liittyi ehtoja, joita yksityinen toimija ei olisi vaatinut. Vallonian alue näet vaati VSL:ltä vastineeksi seuraavaa: ”Vallonian alue voi lakkauttaa tämän käyttöoikeuden milloin tahansa ilman eri toimenpiteitä tai ennakkoilmoitusta, jos VSL (tai sen oikeudenomistajat) eivät tuota Seraingissa sijaitsevilla Val Saint-Lambertin tuotantolaitoksilla kristallituotteita, joilla on korkea lisäarvo, ja ylläpidä CVSL:n konkurssin julistamisen ajankohtana vallinneeseen tilanteeseen verrattuna vähintään 60 prosentin työllisyysastetta kokoaikaisina työntekijöinä laskettuna, tilapäiset lomautukset pois lukien.” Komissio toteaa, että Vallonian alue asettaa VSL:lle yksinomaisen käyttöoikeuden myöntämisen vastineeksi velvoitteen jatkaa tuotantoa Seraingin tuotantolaitoksilla ja pitää yllä ennalta määrättyä työllisyysastetta. Nämä ehdot vaikuttavat käyttöoikeudesta perittävään korvaukseen ja tavaramerkkien tulevasta myynnistä saatavaan hintaan.

               (90)

               Komissio katsoo, että luonteeltaan poliittiset ehdot (toiminnan jatkaminen Seraingissa ja tietyn työllisyysasteen säilyttäminen) ovat alentaneet käyttöoikeudesta perittävää korvausta ja myynnistä saatavaa hintaa. Näin ollen korvausta, joka on 1,5 prosenttia käyttökatteesta viiden ensimmäisen verovuoden ajan ja 5 prosenttia kuudennesta verovuodesta alkaen, ei voida pitää markkinaehtoisena. Toiminnan jatkajat ehdottivat lokakuussa 2008 toiminnan jatkamista koskevan menettelyn yhteydessä [700 000–1 000 000] euron hintaa, jota ei myöskään voida pitää markkinaehtoisena edellä mainittujen ehtojen vuoksi, jollaisia yksityinen markkinataloussijoittaja ei olisi asettanut ja jotka ovat saattaneet karkottaa joitakin sijoittajia.

               (91)

               Tavaramerkkien käyttöön liittyvän tuen määrä vastaa sen korvauksen, jota yksityinen sijoittaja olisi ehdottanut ilman Vallonian alueen asettamia poliittisia ehtoja, ja käytännössä toteutuneen korvauksen välistä erotusta. Belgian viranomaisten on nimettävä tuen takaisinperintää koskevan menettelyn yhteydessä riippumaton asiantuntija, jolla on pätevyys laatia tällaisia arvioita, joka on valittu avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä ja nimitetty tehtävään komission suostumuksella. Asiantuntija laatii selvityksen, jonka perusteella korvauksen määrä voidaan määrittää henkiseen omaisuuteen kuuluvien omaisuuserien hallinnoinnissa yleisesti käytettyjen ja hyväksyttyjen menetelmien avulla.

               (92)

               Luovutukseen liittyvää toimenpidettä ei koskaan toteutettu VSL:n konkurssin vuoksi. Tavaramerkkien luovutusta ei tapahtunut, vaan ne ovat edelleen Vallonian alueen omistuksessa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tätä toimenpidettä ei tarvitse määrätä peruttavaksi, koska sitä ei ole toteutettu.

         Toimenpide 5: 1,5 miljoonan euron laina

               (93)

               Komissio suhtautui epäilevästi lainan vakuuden arvoon ja korkoprosenttiin. Se katsoi, että vakuutena olevien maa-alueiden arvo saattoi olla alempi tai jopa negatiivinen, koska kyseiset alueet tai ainakin osa niistä oli määrä puhdistaa saasteista.

               (94)

               Komissio katsoo, että sille esitetyistä asiakirjoista käy ilmi, että kiinnitys koski osaksi niitä VSL:n kiinteistöjä, jotka oli määrä kunnostaa ja puhdistaa saasteista, jos ne myytäisiin. Belgian viranomaiset ovat vastanneet, että asiantuntijaraportin laatimisen aikaan kyseisten kiinteistöjen omistajalla ei ollut rasitteena mitään oikeudellisia velvoitteita. Sen vuoksi kiinteistöjen arvossa ei tarvinnut ottaa huomioon puhdistamisesta aiheutuvia mahdollisia kustannuksia.

               (95)

               Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella esittämiensä huomautusten yhteydessä Belgian viranomaiset toimittivat asiantuntijayritys Marengon tammi-helmikuussa 2009 laatiman asiantuntijaraportin, jonka mukaan kiinnityksen kohteena olleiden kiinteistöjen käypä arvo oli 3 137 000 euroa. Jos nämä omaisuuserät olisi myyty vapaaehtoisella julkisella huutokaupalla, niiden arvo olisi ollut 2 871 000 euroa, ja nopeutetussa julkisessa huutokaupassa 1 915 000 euroa. Belgian viranomaisten mukaan vakuuden arvo oli erinomainen, koska se kattoi koko lainan.

               (96)

               Lisäksi 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyneen verovuoden tilinpäätökseen liitetyssä hallintoneuvoston toimintakertomuksessa täsmennetään, että VSL:n kiinteistöjen arvostamista vuonna 2009 koskevan Marengon raportin mukaan määritetyt arvot pätevät vain jos maa-alueet ja rakennukset puhdistetaan saasteista, mitä ei ole vielä tehty. Raportin mukaan VSL on saanut yhden ostotarjouksen, joka käsittää kaikki maa-alueet ja rakennukset niiden nykyisessä kunnossa. Tämän 2 000 000 euron hintatarjouksen esittäjä on Cristal Park -hankkeen kehittämisestä vastaava yritys. Jotta tase vastaisi paremmin todellisuutta, hallintoneuvosto päätti sisällyttää siihen vain ostotarjousta vastaavan arvon, joka sijoittuu puhdistetuista maa-alueista ja rakennuksista nopeutetussa julkisessa huutokaupassa ja vapaaehtoisessa julkisessa huutokaupassa saatavien hintojen puoliväliin.

               (97)

               Komissio katsoo tämän vuoksi, että koska käytettävissä on sekä riippumattoman asiantuntijan laatima arvio että ostotarjous, vakuudet voidaan luokitella vahvoiksi.

               (98)

               Belgian viranomaiset eivät ole kyenneet toimittamaan komissiolle yrityksen välitilinpäätöstä 31 päivältä elokuuta 2009, jolloin laina myönnettiin, kesällä 2009 tapahtuneen tietojärjestelmähäiriön vuoksi. Koska komissiolla ei ole tietoa yrityksen rahoitustilanteesta 31 päivänä elokuuta 2009, se tarkastelee tilannetta sellaisena kuin se oli 31 päivänä joulukuuta 2009. Tuolloin VSL:n tulos oli 2 miljoonaa euroa tappiollinen, ja sillä oli 2 miljoonaa euroa alkupääomaa. Lisäksi yrityksellä oli merkittävä 3 miljoonan euron varasto ja 5,759 miljoonaa euroa velkaa. VSL:n käyttökate oli negatiivinen. Tämän perusteella ja ilman muita tietoja, jotka Belgia olisi voinut toimittaa, komissio katsoo, että VSL:n rahoitustilanne oli kireä enemmistöosakkaan suorittamista säännöllisistä pääomanlisäyksistä huolimatta. Komissio katsoo, että edellä esitettyjen kirjanpitotietojen perusteella VSL:n luottoluokitus lainan myöntämisajankohtana oli viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’viitekorkoa koskeva tiedonanto’ (16), mukaisesti CCC.

               (99)

               Komissio toteaa, että Belgian viranomaiset vahvistivat 31 päivänä elokuuta 2009 myönnetyn lainan koroksi 4,7 prosenttia. Viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaan Belgiaan lainan myöntämisajankohtana sovellettuun 1,77 prosentin (17) korkoon on lisättävä 400 peruspistettä, kun lainansaajana on yritys, jonka luottoluokitukseksi voidaan määritellä CCC ja joka tarjoaa vahvan vakuuden, eli korko olisi 5,77 prosenttia (1,77 % + 400 peruspistettä).

               (100)

               Komissio toteaa, että lainalle, jonka Vallonian alue myönsi SOGEPAN välityksellä 31 päivänä elokuuta 2009 seitsemäksi vuodeksi, vahvistettiin 4,7 prosentin korko, joka on pienempi kuin tiedonannossa vahvistettu 5,77 prosentin korko, minkä vuoksi komissio päättelee, että toimenpide oli VSL:n hyväksi myönnettyä tukea.

               (101)

               Tukiosuus on 1,07 prosenttia eli edellä mainittujen kahden korkoprosentin erotus (5,77 % – 4,7 %), toisin sanoen 16 050 euroa vuodessa.

         Toimenpide 6: 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys

               (102)

               Komissio suhtautui epäilevästi siihen, oliko toimenpide pari passu -lausekkeen ja viime kädessä myös markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, kun otetaan huomioon ensinnäkin yrityksen taloudellinen ja rahoitustilanne pääomanlisäyksen toteutusajankohtana ja toiseksi niiden asiakirjojen ylimalkaisuus, joita Belgian viranomaiset ovat toimittaneet toimenpiteen perustelemiseksi.

               (103)

               Belgian viranomaiset katsovat huomautuksissaan, että komissio ei voi luokitella investointia valtiontueksi sen kannattavuutta koskevan jälkikäteisarvioinnin perusteella. Ne katsovat myös, että vaikka Vallonian alue ei ollutkaan VSL:n osakas, oli kuitenkin sen etujen mukaista tukea yrityksen toimintaa sen merkittävänä velkojana (ks. toimenpide 4).

               (104)

               Komissio puolestaan toteaa, että Vallonian alue antoi yritykselle lisää rahaa, kun taas CFC muunsi omalta tytäryhtiöltään olevia saatavia pääomaksi. Toisin kuin Belgian viranomaiset väittävät, Vallonian alueen 17 päivänä maaliskuuta 2011 toteuttama toimenpide ei ollut samanaikainen VSL:n osakkaan CFC:n toteuttaman toimenpiteen kanssa. CFC:n myöntämä 5,2 miljoonan euron pääomanlisäys toteutettiin useina ennakkomaksuina, jotka suoritettiin 25 päivän toukokuuta 2009 ja 29 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana. Sitä paitsi Vallonian alue ja CFC eivät ole samassa tilanteessa eikä niihin kohdistu samanlaisia riskejä. Vallonian alue ei ollut VSL:n osakas ennen tätä toimenpidettä. CFC sen sijaan on VSL:n osakas ja on sen etujen mukaista, että yrityksen tilanne korjaantuu tai että se voi edes supistaa tappioitaan. Tämän vuoksi komissio katsoo, että pääomanlisäystä ei voida pitää pari passu -periaatteen mukaisena.

               (105)

               Se, että Vallonian alue oli myöntänyt yritykselle lainaa kaksi vuotta aikaisemmin, ei riitä perusteeksi väitteelle, että kyseessä oli järkevä pääomanlisäys. Myöskään se, että Vallonian alueella oli saatavia alun perin 280 000 euroa ja epäilemättä vähemmän pääomanlisäyksen toteuttamisajankohtana, koska VSL oli Belgian viranomaisten mukaan maksanut näitä saatavia takaisin 35 000 euroa vuodessa 5 päivästä lokakuuta 2008 alkaen, tai se, että Vallonian alue oli myöntänyt yritykselle 1,5 miljoonan euron lainan vuonna 2009, ei riitä perusteeksi väitteelle, että oli järkevää tehdä 1,5 miljoonan euron lisäinvestointi yritykseen, jonka rahoitustilanne heikkeni edelleen (ks. 5.2.1 kohta).

               (106)

               Komissio toteaa myös, että pääomanlisäyksestä ei päätetty liiketoimintasuunnitelman vaan pelkän yksisivuisen talousennusteen perusteella. Talousennusteessa ei selitetä millään tavoin sitä, miten yritys aikoo korjata tilannettaan, eikä korvausta, jonka se aikoo antaa pääoman myöntävälle Vallonian alueelle. Verovuosi 2008–2009 osoitti jo, että yrityksen taloudellinen ja rahoitustilanne oli kireä (ks. toimenpide 4). Pelkkä liikevaihdon kasvu ei yksinään riitä perusteeksi 1,5 miljoonan euron pääomanlisäykselle ilman, että otetaan huomioon muita kriteerejä, kuten käyttökate tai yrityksen velkaantumisaste.

               (107)

               Pääomanlisäystä ei näin ollen voida rinnastaa markkinataloussijoittajan toimintaan, vaan koko 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys on tukea.

         Toimenpide 7: Aiemmat, määrältään rajoitetut tuet

               (108)

               Toimenpide 7 sisältää useita VSL:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä, joiden yhteenlaskettu määrä on 197 503,04 euroa. Komission näkemyksen mukaan näiden toimenpiteiden ei voida katsoa täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrättyjä edellytyksiä, joten niitä ei voida pitää valtiontukena, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (18) voimaantulo. Asetuksen 7 artiklan mukaan asetusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyyn tukeen, jos tuki täyttää kaikki asetuksessa säädetyt edellytykset.

               (109)

               Tuensaaja ei ole yritys, jonka toimialalla sovellettaisiin asetuksen 1 artiklassa lueteltuja poikkeuksia. Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, että asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti Vallonian alueen toteuttamien tukitoimenpiteiden kokonaismäärä ei ole yli 200 000 euroa minkään kolme verovuotta käsittävän jakson aikana. Asetuksen 6 artiklan mukaisesta seurannasta on huolehtinut SOGEPA. Komissio katsoo tämän perusteella, että kyseiset toimenpiteet täyttävät asetuksessa säädetyt ehdot. Kun lisäksi otetaan huomioon toimenpiteiden muoto (avustus), niitä voidaan pitää asetuksen 4 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä läpinäkyvinä. Vähämerkityksistä tukea koskevasta edellisestä asetuksesta poiketen voimassa olevassa asetuksessa ei kielletä vähämerkityksisen tuen myöntämistä vaikeuksissa oleville yrityksille.

               (110)

               Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että kyseiset toimenpiteet eivät täytä kaikkia perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrättyjä edellytyksiä, minkä vuoksi ne eivät ole tukea.

         Toimenpide 8: VSL:n kiinteistöjen puhdistaminen Cristal Park -hankkeen yhteydessä ja tiettyjen kiinteistöjen asettaminen VSL:n käyttöön maksutta Spaquen toimesta.

               (111)

               Komissio suhtautui epäilevästi siihen, oliko Spaquen hankkimien maa-alueiden ja rakennusten hinta, 2 040 000 euroa, markkinaolosuhteiden mukainen, koska VSL:lle aiheutuvien puhdistustoimien kustannusten arviointiin liittyi epävarmuustekijöitä. Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, että Spaquelle kuuluvia kiinteistöjä annettiin VSL:n käyttöön maksutta.

               (112)

               Komissio on todennut seuraavan tapahtumaketjun:

                           —

                           huhtikuu 2011: Antea Group laatii asiakirjan ”Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats”, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti maaperän saastuneisuutta ja paikannetaan saastuneet alueet.

                           —

                           joulukuu 2011: laaditaan ns. vuoden 2011 muistio, jonka tarkoituksena on löytää ratkaisuja maa-alueiden ja eräiden Val Saint-Lambertin (VSL SA) tuolloin omistamien rakennusten puhdistamiseen. Kunnostus- ja puhdistustöiden kustannuksiksi arvioidaan noin 7,5 miljoonaa euroa.

                           —

                           elokuu 2012: valtuutetun asiantuntijan GEOLYSin 23 päivänä elokuuta 2012 laatima raportti käsittää yksisivuisen viestin, jonka mukaan ”Tämä arviointi perustuu yksinomaan Antean (maaliskuussa 2011) laatimaan alustavaan tutkimukseen ja seuraaviin olettamuksiin: (…)”. Kunnostustöiden kustannuksiksi arvioidaan 219 740 euroa.

                           —

                           joulukuu 2012: Spaque (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement) ostaa kiinteistöjä 2 040 000 eurolla (riippumattoman asiantuntijan Cushman&Wakefieldin arvio); tästä hinnasta vähennetään puhdistuskustannukset, joiden määräksi arvioidaan joko 220 000 euroa, minkä jälkeen loppuhinta oli 1 820 000 euroa. Spaque on samaan aikaan myöntänyt Seraingin kaupungille jo tehdyn mutta vielä allekirjoittamattoman sopimuksen nojalla osto-option samoihin kiinteistöihin 2 090 000 euron hintaan. Seraingin kaupunki sitoutui toisella, jo laaditulla mutta allekirjoittamattomalla sopimuksella siirtämään kyseisen osto-oikeuden SPECIlle.

                           —

                           tammikuu 2014: Belgian viranomaiset ilmoittavat komissiolle, että kunnostus- ja puhdistustyöt eivät ole vielä alkaneet ja että Spaque laatii yhä selvitystä alueen saastumistilanteesta.

               (113)

               Komissiolla on näin arvioitavanaan kaksi eri asiakirjaa, joissa esitetään puhdistuskustannuksista kaksi eri arviota.

               (114)

               Belgian viranomaiset ovat esittäneet, että joulukuun 2011 muistio olisi hylättävä seuraavista syistä. Niiden mukaan muistio ei ensinnäkään liity kunnostus- ja puhdistustöihin, joiden avulla alueella voitaisiin turvallisesti jatkaa teollisuustoimintaa, vaan tarkoituksena on rakentaa alueen tulevaa käyttöä koskevan hankkeen mukainen kaupallinen teemakylä, jonka aiheena on rakennusten varustaminen, sisustus ja vapaa-ajan vietto. Viranomaisten mukaan muistio on sisäinen asiakirja, joka ei ole valtuutetun asiantuntijan laatima ja joka liittyy sitä paitsi osaksi sellaisiin maa-alueisiin, joita ei ole luovutettu Spaquelle. Belgian viranomaiset täsmentävät lisäksi, että muistio perustuu alustavaan selvitykseen, jonka tarkoituksena oli ainoastaan selvittää, onko alueella tapahtunut saastumista ja esittää sen kuvaus. Muistossa täsmennetään myös, että kuvausta alueen saastumistilanteesta (19) oltiin vasta laatimassa.

               (115)

               Belgian viranomaiset väittävät myös, ettei joulukuun 2011 muistiossa mainittuja rakennuksia ole mahdollista yksilöidä, ja toteavat, että niiden kokonaispinta-ala on noin 67 000 m2, eli suurempi kuin 13 päivänä joulukuuta 2012 päivätyssä kauppakirjassa mainittujen rakennusten kokonaispinta-ala (50 299 m2). Belgian viranomaisten mukaan tämä 17 000 m2:n suuruinen erotus selittää, miksi kunnostuskustannukset on arvioitu pienemmiksi. Belgian viranomaiset ovat myös täsmentäneet, että vanhan teollisuusalueen ydin, johon kuuluvat rakennukset 18, 19, 22 ja 22A, ei sisältynyt Spaquen hankintaan, vaan nämä rakennukset jäivät VSL:n omistukseen. Viranomaisten mukaan teollisuustoiminnasta aiheutunut saastuminen on keskittynyt näihin rakennuksiin.

               (116)

               Komissio toteaa ensiksi, että riippumaton asiantuntijatoimisto oli laatinut myyntihintaa koskevan arvion toukokuussa 2012. Arvion mukaan myyntihinta olisi 2 090 000 euroa. Raportin mukaan puhdistuskustannukset olivat arvioitavana tähän erikoistuneessa suunnittelutoimistossa alueen omistajan toimeksiannon pohjalta. Puhdistuskustannuksista oli siis laadittu riippumattoman, erikoistuneen suunnittelutoimiston eli GEOLYSin arvio.

               (117)

               Vastauksessaan 23 päivänä toukokuuta 2014 Belgian viranomaiset vahvistivat, että GEOLYSin raportissa arvioidut maa-alueet ja rakennukset olivat itse asiassa samat kuin 13 päivänä joulukuuta 2012 päivätyssä kauppakirjassa mainitut maa-alueet ja rakennukset. Lisäksi Belgian viranomaiset ovat selittäneet, että Vallonian lainsäädäntö rajoittaa saastuneen kiinteistön omistajan vastuuta puhdistuskustannuksista, kun kyseessä on historiallinen saastuminen, ja sen mukaan, millaiseen tarkoitukseen saastunutta kiinteistöä on tarkoitus käyttää aluesuunnittelun mukaan. Tietyn alueen puhdistuskustannuksista on tätä varten otettava huomioon vain se osuus, joka on tarpeen, jotta alue täyttää sillä myyntihetkellä olevan käyttötarkoituksen eli tässä tapauksessa teollisuuskäytön mukaiset vaatimukset, ja nämä kustannukset on vähennettävä kiinteistöjen arvosta. Komissio toteaa, että GEOLYSin viestissä täsmennetään nimenomaisesti, että kustannukset on arvioitu alueen teollisuuskäyttöä silmällä pitäen.

               (118)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että hinta, jolla VSL:n kiinteistöt myytiin Spaquelle (eli asiantuntijan määrittämä hinta, josta on vähennetty GEOLYSin arvioimat puhdistuskustannukset) on markkinaolosuhteiden mukainen eikä sisällä tukea.

               (119)

               Sitä, että Spaque antoi tietyt rakennukset VSL:n käyttöön maksutta, Belgian viranomaiset perustelevat sillä, että VSL oli luvannut tehdä Spaquen kanssa yhteistyötä toimittamalla sille kaikki alueella suoritettavia kunnostus- ja puhdistustöitä varten tarvittavat tiedot.

               (120)

               Komissio toteaa ensinnäkin, että Belgian viranomaiset ovat maininneet huomautuksissaan kiinteistöjen kuuluvan SPECIlle. Kiinteistöjen maksutonta käyttöön antamista koskeva sopimus on kuitenkin tehty Spaquen ja VSL:n välillä. SPECI ei ole kyseisen sopimuksen osapuoli. Belgian viranomaiset eivät ole myöskään todistaneet, että SPECI olisi näiden kiinteistöjen omistaja.

               (121)

               Komissio toteaa myös, ettei edellä mainitun perustelun tueksi ole esitetty minkäänlaista näyttöä, jonka avulla pyrittäisiin arvioimaan, vastaako niiden vuokrien määrä, joista Spaque luopuu vapaaehtoisesti, VSL:n sitoumusta. Belgian viranomaiset eivät ole esittäneet mitään tietoja kyseisen sitoumuksen yksityiskohdista tai sen täytäntöönpanon tuloksellisuudesta.

               (122)

               Tämän vuoksi komissio katsoo, että tiettyjen maa-alueiden luovuttaminen käyttöön maksutta Val Saint-Lambertin kristallitehtaan tehdasalueen osan tilapäisestä käyttöönotosta 11 päivänä joulukuuta 2012 tehdyn sopimuksen mukaisesti tuo VSL:lle etua.

               (123)

               Tuen määrä vastaa niiden vuokrien määrää, jotka VSL olisi joutunut maksamaan, jos se olisi vuokrannut nämä alueet markkinaehtojen mukaisesti. Määrä on laskettava sen laskennallisen (indeksoidun) kiinteistötulon perusteella, jonka toimivaltaiset Belgian viranomaiset (l'Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines, ACED) määrittävät kaikille vuokratuille kiinteistöille, ja vuokra-ajan mukaan. Laskennallinen (indeksoitu) kiinteistötulo osoittaa sen keskimääräisen nettotulon, jonka kiinteistö tuottaisi omistajalleen vuodessa vuokramarkkinoiden olosuhteet huomioon ottaen. Komissio katsoo, että se on järkevä peruste kyseisten omaisuuserien vuokra-arvon arviointia varten. Takaisinperintämenettelyn yhteydessä Belgian viranomaiset voivat osoittaa, että tätä arvoa on tarpeen korjata kyseisiin omaisuuseriin liittyvien erityisten seikkojen vuoksi, esittämällä komission hyväksyttäväksi riippumattoman valtuutetun asiantuntijan lausunnon.

         5.1.5   Vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

               (124)

               Kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio toteaa, että Euroopan unionissa on useita kristallin ja kristalliesineiden tuottajia, jotka valmistavat kristalliesineitä sekä käyttötavaraksi että taide- tai ylellisyysesineiksi. Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan mm. seuraavilla yrityksillä on ainakin osittain samanlaista tuotantoa kuin VSL:llä: Baccarat (Ranska), Saint-Louis (Ranska), Lalique (Ranska), Daum (Ranska), Arc International (Ranska), Montbronn (Ranska) ja böömiläiset lasitehtaat (Tšekki). Komissio huomauttaa, että näiden yritysten ja muiden markkinatoimijoiden tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä.

               (125)

               Toimenpiteeseen 3 (150 000 euron takaus) ja toimenpiteeseen 5 (1,5 miljoonan euron laina) liittyvän tuen määrää ei voida laskea tarkasti, koska kaikkia tarvittavia tietoja ei ole käytettävissä, mutta määrä on vähämerkityksistä tukea koskevaa kynnysarvoa pienempi. Komissio katsoo kuitenkin, että tätä toimenpidettä ei voida pitää vähämerkityksisenä tukena vaan että se vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vuosina 2008 ja 2009 myönnettyjä toimenpiteitä ei voida pitää vähämerkityksisenä tukena, koska 31 päivään joulukuuta 2013 asti voimassa olleen asetuksen (20) nojalla tällaista tukea ei saanut myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille. CVSL oli konkurssimenettelyssä, kun takaus myönnettiin. Lisäksi 1 päivästä tammikuuta 2014 voimassa ollutta asetusta (21), samoin kuin aiempaa asetusta, sovelletaan ainoastaan läpinäkyviin tukiin. Kyseistä takausta ei kuitenkaan voida pitää läpinäkyvänä. Asetuksen 4 artiklan 6 kohdan a alakohdassa nimittäin säädetään, että ”takauksista koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, jos edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi …”. Kuten edellä on todettu, CVSL oli konkurssimenettelyssä, kun takaus myönnettiin. Lainan osalta asetuksen 4 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, että ”lainoista koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, jos edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi (…) ja lainan vakuudet kattavat vähintään 50 prosenttia lainasta ja lainan määrä on 1 000 000 euroa (…) viiden vuoden aikana tai 500 000 euroa (…) kymmenen vuoden aikana”. Tässä tapauksessa laina ei täytä viimeksi mainittua ehtoa.

               (126)

               Lisäksi komissio katsoo, että valtiontuen käsite ei edellytä, että kilpailun vääristyminen tai vaikutus kaupankäyntiin on merkittävää tai olennaista. Se, että tuen määrä on vähäinen tai että tuensaajayritys on pieni, ei sinänsä sulje pois kilpailun vääristymistä tai sen uhkaa, edellyttäen kuitenkin, että tällaisen kilpailun vääristymisen todennäköisyys ei ole pelkästään hypoteettinen. Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 124 kappaleessa kuvatut markkinat, todennäköisyys ei tässä tapauksessa ole hypoteettinen. Belgian viranomaisten mukaan Euroopassa ja sen ulkopuolella on nelisenkymmentä toiminnassa olevaa kristallitehdasta. Val Saint-Lambert toimii kristallimarkkinoilla, jotka liittyvät kattaus- ja koriste-esineisiin. Jos kuluttaja voi valita useammasta samantapaisesta mutta erimerkkisestä tuotteesta, esimerkiksi VSL:n karahvin tai jonkin toisen kristallitehtaan karahvin, minkä tahansa tällä markkinasegmentillä toimivan tuottajan saama tuki vääristää kilpailua suhteessa muihin tuottajiin.

               (127)

               Komissio katsoo tämän perusteella, että kaikki tarkasteltavat toimenpiteet, lukuun ottamatta toimenpidettä 7, ovat tukea, joka voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

         Päätelmä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolosta

               (128)

               Komissio katsoo, että kaikki tarkasteltavat toimenpiteet, lukuun ottamatta toimenpidettä 7 ja VSL:n kiinteistöjen myyntiä Spaquelle (osa toimenpiteestä 8), ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

               (129)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettu valtiontukien kielto ei ole absoluuttinen eikä ehdoton. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohta muodostavat oikeusperustat, joiden nojalla tietyt tuet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi. Tässä tapauksessa on erityisesti analysoitava, voitaisiinko tarkasteltavana olevat toimenpiteet katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa esitettyjen kriteerien perusteella. Tätä varten on ensin määritettävä, minä ajanjaksoina CVSL:n ja VSL:n voidaan katsoa olleen vaikeuksissa olevia yrityksiä.

               (130)

               Lisäksi on syyskuussa 2008 myönnetyn toimenpiteen 3 osalta selvitettävä, onko konkurssimenettelyssä olleen CVSL:n ja VSL:n muodostaneiden toiminnan jatkajien välillä kyse taloudellisesta jatkuvuudesta, jotta voidaan määrittää, saiko VSL etua tämän toimenpiteen perusteella. Tämän analyysin tulokset vaikuttavat analyysiin, joka koskee toimenpiteiden 3 ja 1 soveltuvuutta sisämarkkinoille.

         5.2.1   VSL:n ja CVSL:n tukikelpoisuus suuntaviivojen mukaan

               (131)

               Ensin on määritettävä, minä ajanjaksoina CVSL:n ja VSL:n voidaan katsoa olleen vaikeuksissa olevia yrityksiä.

               (132)

               Belgian viranomaiset eivät huomautuksissaan kiistä CVSL:n luokittelua vaikeuksissa olevaksi yritykseksi takauksen myöntämisajankohtana syyskuussa 2008 (toimenpide 3), mutta niiden mukaan toimenpiteestä hyötyi CVSL, ei VSL.

               (133)

               Lisäksi ne ovat sitä mieltä, että VSL voidaan luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi vain 8 päivästä helmikuuta 2012 alkaen, jolloin velkajärjestelyä koskeva hakemus jätettiin. Tätä aikaisemmin VSL:ää ei Belgian viranomaisten mukaan voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, vaan se oli niiden mukaan uusi yritys, joka sai varauksetonta tukea enemmistöosakkaaltaan (CFC) pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdan ja komission päätöskäytännön mukaisesti.

               (134)

               Komissio toteaa, että toimenpiteen 3 myöntämisajankohtana CVSL oli ollut konkurssissa 11 päivänä elokuuta 2008 annetusta tuomiosta asti.

               (135)

               Toimenpiteiden 5, 6 ja 8 osalta Belgian viranomaiset viittaavat Saab-päätökseen (22) perustellakseen, miksi VSL ei ollut vaikeuksissa oleva yritys. Ne ovat muun muassa esittäneet kirjanpitotositteet VSL:n ja sen enemmistöosakkaan CFC:n välisistä pääomavirroista osoittaakseen, että CFC:n toiminta on verrattavissa General Motorsin toimintaan, kun se jatkoi tuen myöntämistä tytäryhtiölleen Saabille pääomanlisäysten ja käteisvarojen muodossa korvatakseen tämän tappioita, minkä seurauksena komissio katsoi, että Saab ei ollut suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 59 kappale).

               (136)

               CFC on 25 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toteuttanut säännöllisesti pääomanlisäyksiä siirron yhteydessä toteutetun yli 8 miljoonan euron pääomanlisäyksen ohella. Tämän perusteella VSL:ää ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä CVSL:n omaisuuserien rahaksi muuttamista seuraavan ensimmäisen jakson aikana pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 12 ja 13 kohdan mukaisesti. Kyseisenä ajanjaksona VSL:n enemmistöosakas pystyi tukemaan sitä säännöllisten pääomanlisäysten avulla, mikä osoittaa, että enemmistöosakas pystyi huolehtimaan VSL:n vaikeuksista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tammikuusta 2009 helmikuuhun 2012 ulottuvalla ajanjaksolla VSL ei ollut suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

               (137)

               Sen sijaan helmikuusta 2012 alkaen VSL oli uudelleen velkajärjestelymenettelyssä. Lisäksi Belgian viranomaiset ovat osoittaneet, että CFC ei enää pystynyt tukemaan tytäryhtiötään samalla tavoin kuin aiemmin. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä täsmennettiin, että CFC:n maksuvalmius oli 1,26 miljoonaa euroa, minkä vuoksi saman määrän myöntämiseen VSL:lle (jonka pelastamiseen tarvittiin vähintään tämän verran rahaa) olisi tarvittu lähes kaikki sen käytettävissä olevat varat. Tämän vuoksi on katsottava, että VSL oli pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys silloin kun pelastamistuki (toimenpide 1) myönnettiin huhtikuussa 2012.

               (138)

               Yhteenvetona komissio katsoo, että CVSL oli vaikeuksissa oleva yritys 11 päivästä elokuuta 2008 (konkurssin julistamisesta alkaen) marraskuun 2008 loppuun (VSL:n perustamisasiakirjan päiväys). VSL:n on katsottava olleen vaikeuksissa oleva yritys 9 päivästä helmikuuta 2012 (velkajärjestelymenettelyn aloittaminen) 14 päivänä lokakuuta 2013 annettuun tuomioon (konkurssin julistaminen) asti.

               (139)

               Näin ollen CVSL ja VSL olivat molemmat vaikeuksissa olevia yrityksiä kun toimenpiteet 1 ja 3 myönnettiin. Näiden toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava suuntaviivojen mukaisesti.

         5.2.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille (toimenpiteet 1 ja 3)

   Toimenpide 1: 3 päivänä huhtikuuta 2012 myönnetty pelastamistuki

               (140)

               Belgian viranomaisten mukaan tämä tuki soveltuu sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Komissio sitä vastoin katsoo, että suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa vahvistettua tuen ainutkertaisuutta koskevaa periaatetta ei ole noudatettu. VSL nimittäin sai sisämarkkinoille soveltumattoman pelastamistuen syyskuussa 2008 (ks. johdanto-osan 141 kappale). Tästä syystä sille ei olisi pitänyt myöntää uutta pelastamistukea ennen vuotta 2018. Belgian viranomaiset ovat myös vahvistaneet, että 1 miljoonan euron lainasta tehtiin 5 päivänä marraskuuta 2013 uskotulle miehelle saatavaa koskeva ilmoitus SOGEPAn hyväksi. Tämä saatava on kirjattu VSL:n vastattavaan eikä sitä ole edelleenkään maksettu takaisin. Tämä tarkoittaa, että lainaa ei ole maksettu takaisin kuuden kuukauden kuluessa sen myöntämisestä, kuten suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdassa edellytetään. Komissio katsoo tämän perusteella, että 3 päivänä huhtikuuta 2012 myönnetty pelastamistuki, jonka määrä vastaa 1 miljoonan euron lainaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

         Toimenpide 3: 150 000 euron takaus

               (141)

               Komissio katsoi 5.2.1 kohdassa, että CVSL oli takauksen myöntämisajankohtana vaikeuksissa oleva yritys. Tuki, joka sisältyi takauksen myöntämiseen ilman korvausta, voitaisiin siten katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vain, jos se täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset. Kuten edellä on todettu, takaus myönnettiin ilman korvausta. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohdassa säädetään, että lainatakauksena myönnettävään maksuvalmiustukeen on sovellettava ”korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko (…)”. Lisäksi Belgian viranomaiset eivät ole tätä koskevista nimenomaisista tietopyynnöistä huolimatta toimittaneet tietoja siitä, onko velvollisuutta lakkauttaa takauksen voimassaolo viimeistään kuuden kuukauden kuluttua (suuntaviivojen 25 kohdan a alakohta) noudatettu. Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että tukea, joka sisältyy takauksen myöntämiseen ilman korvausta, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamistukena eikä sitä voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myöskään muilla perusteilla.

               (142)

               Koska toimenpiteessä 3 on kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta pelastamistuesta, joka on myönnetty syyskuussa 2008 eli ennen CVSL:n omaisuuserien siirtoa, on tarpeen selvittää, onko konkurssimenettelyssä olleen CVSL:n ja VSL:n muodostaneiden toiminnan jatkajien välillä kyse taloudellisesta jatkuvuudesta, jotta voidaan määrittää, saiko VSL etua tämän toimenpiteen perusteella.

         5.2.3   Arvio taloudellisesta jatkuvuudesta CVSL:n ja VSL:n välillä

               (143)

               Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio suhtautui epäilevästi siihen, oliko CVSL:n ja VSL:n välillä kyseessä taloudellinen jatkuvuus eli oliko 150 000 euron takauksen myöntämiseen syyskuussa 2008 liittyvät edut siirretty VSL:n perustaneille CVSL:n toiminnan jatkajille. Tämän analyysin tuloksista riippuu sekä se, minkä tahon katsotaan olevan vastuussa sisämarkkinoille soveltumattoman sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksusta, että toimenpiteen 1 soveltuvuutta koskevan analyysin tulos erityisesti tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen noudattamisen osalta.

               (144)

               Belgian viranomaiset ovat tältä osin sitä mieltä, että toimenpiteestä on ollut etua CVSL:lle, mutta ei VSL:lle, ja että CVSL:n ja sen toiminnan jatkajien välillä ei ole ollut kyse taloudellisesta jatkuvuudesta.

               (145)

               Oikeuskäytännön mukaan velvollisuus maksaa sääntöjenvastainen tuki takaisin voidaan ulottaa sellaiseen uuteen yhtiöön, jolle kyseinen yhtiö on luovuttanut osan omaisuuseristään, kun tämän luovutuksen johdosta voidaan todeta, että näiden kahden yhtiön välillä on taloudellinen jatkuvuus (23). Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että takaisinmaksuvelvollisuus laajennettaisiin koskemaan toista yritystä, jos voitaisiin todeta, että se on todellisuudessa saanut etua kyseisistä tuista siksi, että näiden kahden yrityksen välillä on ollut taloudellinen jatkuvuus.

               (146)

               Yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Italia v. komissio (24), 8 päivänä toukokuuta 2003 antaman tuomion mukaan aiemman yrityksen ja uusien rakenteiden välistä taloudellista jatkuvuutta koskeva tutkinta tehdään useiden eri ominaisuuksien perusteella, joita ovat siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat), siirron hinta, ostajayrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkimusten tai muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen vai lopullisen päätöksen jälkeen) sekä toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus.

         Siirron kohdetta (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat) koskevan kriteerin arviointi

               (147)

               Belgian viranomaiset ovat ensinnäkin täsmentäneet, että CVSL:n omaisuus oli jakautunut useiden eri yritysten kesken (emoyhtiö VSLI, SARL, Ranskan VSLI ja CVSL). Helpottaakseen siirron toteuttamista uskotut miehet tekivät 23 päivänä lokakuuta 2008 sopimuksen, jonka tarkoituksena oli siirtää näiden eri yritysten hallussa olevat omaisuuserät konkurssissa olevalle yritykselle.

               (148)

               1 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan ja 31 päivänä elokuuta 2009 tehdyn siirtosopimuksen mukaan VSL otti haltuunsa CVSL:n koko omaisuuden lukuun ottamatta käyttöpääomaa, eli: rakennukset, joissa CVSL:n työpajat sijaitsivat, varastoalueet ja tontit, joilla ne sijaitsivat, CVSL:n raaka-aineet ja liiketilat eli tuotantovälineet, muotit, patentit ja CVSL:lle tuolloin mahdollisesti kuuluneet alamerkit, keskeneräiset tilaukset, varastot, mukaan lukien varastot, jotka oli myyty ranskalaiselle SARL Val Saint-Lambert Internationalille ja jotka uskottu mies oli sitoutunut asettamaan uuden yrityksen käyttöön.

               (149)

               Lisäksi luovutettiin osa VSLI:lle kuuluneesta omaisuudesta, eli tavaramerkit, mallit ja luonnokset sekä muu henkinen omaisuus (5 päivänä lokakuuta 2005 allekirjoitetussa sopimuksessa mainitut omaisuuserät sekä kaaviot, muotit, mallit ja luonnokset...), rakentamattomat ja rakennetut tontit, jotka VSLI omisti Seraingissa, VSL:n tuotteiden varastot, Seraingin liiketila (esittelytila) sekä Seraingin ja Brysselin (Sablon) myyntipisteiden varastot.

               (150)

               Lisäksi VSL:lle siirrettiin täysi omistusoikeus tuotantovälineisiin (mm. lasinleikkauskone ja uuni), joista oli tehty leasing-sopimus.

               (151)

               VSL sitoutui jatkamaan CVSL:n täydellisen purkamisen jälkeen kaikkia VSL:n allekirjoittamia työsopimuksia, jotka olivat voimassa 30 päivänä syyskuuta 2008. VSL sitoutui myös noudattamaan aiemmin tehtyjä kollektiivisia ja yksilöllisiä työehtosopimuksia, varaten itselleen ainoastaan mahdollisuuden neuvotella tiettyjä ehtoja uudelleen yhtä suurin edustuksin voidakseen tarvittaessa ottaa huomioon olosuhteiden muutokset.

               (152)

               VSL:lle siirrettiin myös 280 000 euron saatavat, jotka liittyivät teollis- ja tekijänoikeuksien luovutukseen CFV:ltä CVSL:lle. SA Compagnie financière du Val ja VSL tekivät 29 päivänä tammikuuta 2009 sopimuksen, jonka nojalla VSL tuli Interagoran sijaan ja otti vastatakseen velvoitteista, joita SA Interagoralla oli CFV:tä kohtaan 5 päivänä lokakuuta 2005 tehdyn sopimuksen nojalla. Viimeksi mainitulla sopimuksella CFV luovutti SA Interagoralle kaikki CVSL:ään suoraan tai epäsuorasti liittyvät tavaramerkit, mallit ja luonnokset. Sovitusta hinnasta oli maksamatta 280 000 euroa.

               (153)

               Liègen kauppatuomioistuin hyväksyi CVSL:n omaisuuden siirron 20 päivänä lokakuuta 2009.

               (154)

               Näiden tosiseikkojen perusteella komissio tekee siirron kohteesta seuraavan päätelmän: siirto kattaa CVSL:n omaisuuden lähes kokonaisuudessaan (mukaan lukien keskeneräiset tilaukset), kaikki konkurssiyhtiön allekirjoittamat työsopimukset, jotka olivat voimassa 30 päivänä syyskuuta 2008, sekä tavaramerkkien ja teollis- ja tekijänoikeuksien käytön.

               (155)

               Tämän perusteella komissio katsoo, että siirrettyjen toimintojen laajuus on sama kuin CVSL:n toiminnoilla ja että siirto on jopa CVSL:n toimintaa laajempi ja sisältää lisäksi VSLI:n omaisuuden, joka oli tarpeen kristallitehtaan toiminnan jatkamista varten.

         Siirtohintaa koskeva arviointi

               (156)

               Jotta voitaisiin selvittää, onko CVSL:n omaisuuden siirrossa kyse taloudellisesta jatkuvuudesta, on tutkittava myös se, toteutuiko siirto markkinahintaan. Tätä edellytystä sovelletaan sekä aineelliseen että aineettomaan omaisuuteen.

               (157)

               Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että Belgian konkurssilainsäädännössä omaisuuden realisoinnin kannalta ratkaiseva kriteeri on velkojien etu. Konkurssilain 75 §:n 3 momentin mukaan velkojat tai konkurssiyhtiö voivat vastustaa tiettyjen omaisuuserien realisointia, jos ne katsovat, että siitä aiheutuisi niille vahinkoa. Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että 150 000 euron suuruisen julkisen takauksen tarkoituksena oli nimenomaan mahdollistaa toiminnan jatkaminen ja omaisuuden luovutukseen liittyvien toimien arvon määrittäminen.

               (158)

               Komissio toteaa, että CVSL:n omaisuus myytiin avoimella menettelyllä, josta vastasi tämän konkurssiyhtiön uskottu mies. Konkurssipesän hoitajille tehtiin 36 tarjousta, joista 12 hyväksyttiin jatkoon ensimmäisessä vaiheessa. Perustettiin tietopankki, johon koottiin kaikki CVSL:n tiedot. Ilmeisesti ilmoitus käsitti koko omaisuuden, eli omaisuuseriä ei ollut etukäteen jaettu eri ryhmiin.

               (159)

               Komissio toteaa, että tämän menettelyn avulla olisi periaatteessa ollut mahdollista maksimoida CVSL:n kunkin omaisuuserän myyntihinta.

               (160)

               Kahdesta syystä komissio kuitenkin katsoo, että menettely ei yksinään riitä takaamaan, että toiminnan jatkajien omaisuuseristä tarjoama hinta vastaa markkinahintaa.

               (161)

               CVSL:n omaisuuden myynnille oli asetettu ehdoksi, että sen mukana siirtyvät myös kaikki työsopimukset. Tämä osoittaa, että myynti ei tapahtunut ehdoitta ja että tämä velvoite on saattanut alentaa myyntihintaa.

               (162)

               Myös tavaramerkkien yksinomaista käyttöä koskevaan lupaan liittyi ehtoja, joita yksityinen toimija ei olisi vaatinut. Vallonian alueen VSL:ltä vaatima vastine kirjattiin (CFV:n edustaman) Vallonian alueen ja VSL:n välillä 29 päivänä tammikuuta 2009 tehtyyn uudistamissopimukseen: ”Vallonian alue voi lakkauttaa tämän käyttöoikeuden milloin tahansa ilman eri toimenpiteitä tai ennakkoilmoitusta, jos VSL (tai sen oikeudenomistajat) eivät tuota Seraingissa sijaitsevilla Val Saint-Lambertin tuotantolaitoksilla kristallituotteita, joilla on korkea lisäarvo, ja ylläpidä CVSL:n konkurssin julistamisen ajankohtana vallinneeseen tilanteeseen verrattuna vähintään 60 prosentin työllisyysastetta kokoaikaisina työntekijöinä laskettuna, tilapäiset lomautukset pois lukien.” Komissio toteaa, että Vallonian alue asettaa VSL:lle yksinomaisen käyttöoikeuden myöntämisen vastineeksi velvoitteen jatkaa tuotantoa Seraingin tuotantolaitoksilla ja pitää yllä ennalta määrättyä työllisyysastetta. Nämä poliittiset ehdot ovat saattaneet alentaa myyntihintaa ja karkottaa muita potentiaalisia toiminnan jatkajia ja vaikuttaa siten kilpailuun tarjouskilpailun yhteydessä niin, että taloudellisesti paras tarjous ei välttämättä vastaa kohteen todellista markkina-arvoa (25).

               (163)

               Nämä tosiseikat huomioon ottaen komissio katsoo, että siirtohintaa koskeva kriteeri ei täyty.

         Toimenpiteen taloudellista johdonmukaisuutta koskevan kriteerin arviointi

               (164)

               Toimenpiteen taloudellista johdonmukaisuutta koskevan kriteerin arvioinnissa tarkistetaan, käyttääkö toiminnan jatkaja sille luovutettua omaisuutta samalla tavoin kuin sen luovuttaja, jatkaakseen samaa taloudellista toimintaa.

               (165)

               Belgian viranomaisten mukaan VSL:n toimintaperiaate poikkesi jyrkästi sen edeltäjien toimintaperiaatteista etenkin siinä, että kiinteistöhanke Cristal Park liitettiin osaksi kristallitehtaan toiminnan jatkamista.

               (166)

               Komissio huomauttaa tältä osin, etteivät Belgian viranomaiset ole osoittaneet, että CVSL:n toiminnan jatkamisen ja Cristal Park -hankkeen välillä olisi ollut suora yhteys lokakuusta 2008 alkaen. Belgian viranomaisten toimittamista Cristal Park -hankkeeseen liittyvistä asiakirjoista vanhin on peräisin joulukuulta 2011.

               (167)

               Joka tapauksessa komissio huomauttaa, että toiminnan jatkajat ostivat tavaramerkin jatkaakseen sen käyttöä sekä yrityksen koko muun omaisuuden ja tuotantovälineet. Itse asiassa 20 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä VSL:n perustamisasiakirjassa mainittu yrityksen toimiala on hyvin lähellä CVSL:n toimialaa. VSL:n tarkoituksena on jatkaa CVSL:n kristallitehtaan toimintaa samojen henkilö- ja tuotantoresurssien avulla. Myös takaus on myönnetty toiminnan jatkamisen turvaamiseksi.

               (168)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että CVSL:n ja VSL:n välillä on kyse taloudellisesta jatkuvuudesta. Se, että uusi yritys hankki omistukseensa kaikki tuotantovälineet (ehtoja sisältävään hintaan, joka ei vastaa niiden todellista markkina-arvoa) ja työsopimukset sekä yksinomaisen ja rajoittamattoman käyttöoikeuden tavaramerkkeihin voidakseen jatkaa kristalliesineiden valmistusta, on ratkaiseva tekijä, jonka perusteella voidaan määrittää, että kyse oli taloudellisesta jatkuvuudesta. Konkurssissa olleelle CVSL:lle myönnetystä takauksesta aiheutunut etu jatkui myös siirron jälkeen, niin että se toi etua myös VSL:lle.

         5.2.4   Toimenpiteiden 4 (tavaramerkkien luovutus ja käyttö), 5 (1,5 miljoonan euron laina), 6 (1,5 miljoonan euron pääomanlisäys) ja 8 (tiettyjen kiinteistöjen luovutus VSL:n käyttöön Spaquen toimesta) soveltuvuus sisämarkkinoille

               (169)

               Belgian viranomaiset eivät ole menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella esittämissään huomautuksissa millään tavoin perustelleet sitä, miksi nämä toimenpiteet soveltuisivat sisämarkkinoille, eikä komission tiedossa ole seikkoja, joiden perusteella se voisi katsoa, että niihin voitaisiin soveltaa jotakin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa luetelluista poikkeuksista. Sen vuoksi komissio katsoo, että nämä tuet eivät sovellu sisämarkkinoille.

         5.3   Takaisinperintä

               (170)

               Komissio muistuttaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (26) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin edunsaajalta.

               (171)

               Edellä esitetystä seuraa, että seuraavat toimenpiteet sisältävät tukea ja että nämä tuet ovat sääntöjenvastaisia eivätkä sovellu sisämarkkinoille, minkä vuoksi ne on perittävä takaisin siltä osin kuin ne on jo saatettu VSL:n käyttöön:

                           Toimenpide 1: 1 miljoonan euron korkotukilaina, jonka Vallonian alue myönsi VSL:lle 3 päivänä huhtikuuta 2012 SOGEPAn (Société Wallonne de Gestion et de Participations) välityksellä.
                           Koko lainasumma on tukea. Siitä 400 000 euroa myönnettiin samana päivänä, jona lainasopimus tehtiin. Loput 600 000 euroa myönnettiin myöhempänä ajankohtana, jota Belgian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet.

                           Toimenpide 2: rakenneuudistustuki, joka muodostuu 1 miljoonan euron lainan takaisinmaksuajan jatkamisesta.
                           Tätä toimenpidettä ei ole toteutettu, joten takaisinperintää ei tältä osin tarvita.

                           Toimenpide 3: 150 000 euron takaus, jonka SOGEPA myönsi CVSL:n uskotulle miehelle 24 päivänä syyskuuta 2008.
                           Tähän takaukseen sisältyy tukea siltä osin kuin siitä ei ole peritty markkinahintaista korvausta. Tuen osuus on laskettava tässä päätöksessä esitetyn menetelmän mukaisesti.

                           Toimenpide 4: Val Saint-Lambertin tavaramerkkien luovutus ja käyttö, joista sovittiin CFV:n ja VSL:n välillä 29 päivänä tammikuuta 2009.
                           Tavaramerkkien luovutusta koskevaa toimenpidettä ei ole toteutettu, joten sitä ei tarvitse määrätä takaisinperittäväksi. Tavaramerkin käyttöön liittyvän tuen osuus on laskettava henkiseen omaisuuteen kuuluvien omaisuuserien hallinnointia varten hyväksyttyjen tavanmukaisten menetelmien mukaisesti.

                           Toimenpide 5: 1,5 miljoonan euron laina, jonka SOGEPA myönsi VSL:lle 31 päivänä elokuuta 2009.
                           Lainaan sisältyy VSL:n hyväksi myönnettyä tukea, jonka määrä vastaa markkinahintaisen lainakoron ja todellisuudessa sovelletun lainakoron välistä erotusta, eli 1,07 prosenttia, (5,77 % – 4,7 %), mikä tekee 16 050 euroa vuodessa. Tämä tuki on myönnetty sääntöjenvastaisesti, minkä vuoksi se on perittävä takaisin.

                           Toimenpide 6: 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys, jonka myöntämisestä VSL:lle Vallonian alue päätti 17 päivänä maaliskuuta 2011.
                           Tämä pääomanlisäys on kokonaisuudessaan tukea, koska sitä ei voida rinnastaa yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen. Tämä tuki on myönnetty sääntöjenvastaisesti, minkä vuoksi se on perittävä takaisin.

                           Toimenpide 8: se osa toimenpiteestä, jonka nojalla osa Val Saint-Lambertin kristallitehtaan alueesta annettiin käyttöön maksutta.
                           Spaquen ja VSL:n 11 päivänä joulukuuta 2012 tekemä sopimus, jonka nojalla osa Val Saint-Lambertin kristallitehtaan alueesta asetettiin väliaikaisesti VSL:n käyttöön maksutta, antaa VSL:lle etua, jonka määrä vastaa niiden vuokrien määrää, joista Spaque on vapaaehtoisesti luopunut. Tämän tuen tarkka määrä on laskettava johdanto-osan (123) kappaleessa esitetyllä tavalla.

               (172)

               Takaisinperinnän yhteydessä Belgian viranomaisten on lisättävä tukien määrään takaisinperinnässä sovellettava korko, jota lasketaan päivästä, jona kyseessä olevat tuet on annettu yrityksen käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään asti komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) V luvun mukaisesti.

         6.   PÄÄTELMÄT

               (173)

               Komissio toteaa, että Belgia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti toimenpiteitä ja rikkonut siten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan määräyksiä. Kyseessä ovat seuraavat toimenpiteet: 1 miljoonan euron pelastamistuki (toimenpide 1), 150 000 euron takaus (toimenpide 3), Val Saint-Lambertin tavaramerkkien luovutus ja käyttö (toimenpide 4), 1,5 miljoonan euron laina (toimenpide 5), 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys (toimenpide 6) ja tiettyjen kiinteistöjen luovuttaminen VSL:n käyttöön maksutta Spaquen toimesta (osa toimenpiteestä 8).

               (174)

               Belgian viranomaiset antoivat 18 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle luvan hyväksyä ja antaa tämä päätös tiedoksi ainoastaan ranskan kielellä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Seuraavat toimenpiteet: 1 miljoonan euron pelastamistuki (toimenpide 1), 150 000 euron takaus (toimenpide 3), Val Saint-Lambertin tavaramerkkien luovutus ja käyttö (toimenpide 4), 1,5 miljoonan euron laina (toimenpide 5), 1,5 miljoonan euron pääomanlisäys (toimenpide 6) ja tiettyjen kiinteistöjen luovuttaminen VSL:n käyttöön maksutta Spaquen toimesta (osa toimenpiteestä 8) sisältävät tukia, jotka Belgia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan määräyksiä rikkoen, ja jotka eivät sovellu sisämarkkinoille.
   Belgia on asetuksen (EY) N:o 659/1999 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti peruuttanut toimenpidettä 2 (rakenneuudistustuki) koskevan ilmoituksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen.
   2 artikla
   1.   Belgian on perittävä 1 artiklassa tarkoitetut tuet takaisin tuensaajalta.
   2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
   3.   Korko on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (28) säännösten mukaisesti.
   3 artikla
   1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
   2.   Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
   4 artikla
   1.   Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

               a)

               tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

               b)

               yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

               c)

               asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

         2.   Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
   5 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 31 päivänä heinäkuuta 2014.

            Komission puolesta

         Joaquín ALMUNIA

            Varapuheenjohtaja

      (1)  Valtiontuki N:o SA.34791 20../C (ex 2012/NN) – Belgia – Val Saint-Lambert -yrityksen pelastamistuki – ja valtiontuki N:o SA.35528 20../C (ex 2012/N) – Belgia – Val Saint-Lambert -yrityksen rakenneuudistustuki – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 213, 26.7.2013, s. 38).

      (2)  Ks. alaviite 1.

      (3)  Liikesalaisuus.

      (4)  Velkajärjestelyn tarkoituksena on turvata vaikeuksissa olevan yrityksen toiminnan jatkuvuus tuomioistuimen valvonnassa ainakin osittain. Menettely edelsi 14 päivänä lokakuuta 2013 annettua konkurssituomiota.

      (5)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

      (6)  Ks. alaviite 4.

      (7)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

      (8)  Päätös N541/2009, tehty 8.2.2010 – Ruotsi – Valtiontakaus Saab Automobile AB:n hyväksi.

      (9)  Ks. asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 38 kohta.

      (10)  Aluesuunnittelusta vastaavan ministerin 27 päivänä huhtikuuta 2012 tekemällä päätöksellä.

      (11)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002.

      (12)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

      (13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

      (14)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

      (15)  Ks. johdanto-osan 21–23 kappale.

      (16)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

      (17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

      (18)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

      (19)  Belgian viranomaisten mukaan tässä asiakirjassa kuvataan maaperän saastumista yksityiskohtaisesti, jotta hallintoelimet voivat päättää tarvittavista puhdistustöistä ja niihin liittyvistä yksityiskohdista.

      (20)  Asetus (EY) N:o 1998/2006.

      (21)  Asetus (EU) N:o 1407/2013.

      (22)  Päätös SA N 541/09, tehty 8.2.2010 – Ruotsi – Valtiontakaus Saab Automobile AB:n hyväksi.

      (23)  Asia T-123/09, Ryanair Ltd v. Euroopan komissio, tuomio 28.3.2012, 155 kohta.

      (24)  Kok. P, s. I-4035.

      (25)  Vrt. komission päätös 2008/717/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2008, valtiontuesta C 46/07 (ex NN 59/07), jonka Romania on myöntänyt Automobile Craiovalle (aiemmin Daewoo Romania) (EUVL L 239, 6.9.2008, s. 12).

      (26)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (27)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

      (28)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

      LIITE

         Tiedot maksetuista, takaisinperittävistä ja takaisinperityistä tukimääristä

                  (miljoonaa (kansallinen valuutta)

                  Tuensaajan tiedot

                  Toimintaan saadun tuen kokonaismäärä

                  Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä
                  (Pääoma)

                  Palautetun tuen kokonaismäärä

                  Pääoma

                  Korot