title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/2240, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskevasta ohjelmasta (ISA2-ohjelma) julkisen sektorin nykyaikaistamisen välineenä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               4.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 318/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2240,
   annettu 25 päivänä marraskuuta 2015,
   eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskevasta ohjelmasta (ISA2-ohjelma) julkisen sektorin nykyaikaistamisen välineenä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Ministerit pyysivät useissa ministerijulistuksissa (Manchester 24 päivänä marraskuuta 2005, Lissabon 19 päivänä syyskuuta 2007, Malmö 18 päivänä marraskuuta 2009 ja Granada 19 päivänä huhtikuuta 2010) komissiota helpottamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä toteuttamalla maiden ja hallinnonalojen rajatylittäviä yhteentoimivuusratkaisuja, jotka mahdollistavat tehokkaammat ja turvatummat julkiset palvelut. Lisäksi jäsenvaltiot totesivat, että on pystyttävä tuottamaan entistä parempia julkisia palveluja entistä pienemmillä resursseilla ja että sähköisen hallinnon mahdollisuuksia voidaan tehostaa edistämällä yhteistyökulttuuria ja parantamalla yhteentoimivuuden edellytyksiä eurooppalaisissa julkishallinnoissa.

               (2)

               Komissio korosti 19 päivänä toukokuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan digitaalistrategia”, joka on yksi komission Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, että yhteentoimivuus on olennaisen tärkeää, jotta tieto- ja viestintätekniikan yhteiskunnalliset ja taloudelliset mahdollisuudet voidaan hyödyntää mahdollisimman laajasti, ja että digitaalistrategia voi tästä syystä olla toimiva ainoastaan, jos yhteentoimivuus on varmistettu.

               (3)

               Komissio esitteli 16 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Tavoitteena eurooppalaisten julkisten palvelujen yhteentoimivuus” Euroopan yhteentoimivuusstrategian (EIS) ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet (EIF).

               (4)

               Yhteentoimivuus helpottaa politiikkojen onnistunutta täytäntöönpanoa ja tarjoaa monia mahdollisuuksia välttää rajatylittävät sähköiset esteet varmistaen siten uusien yhteisten julkisten palvelujen syntymisen tai kehitteillä olevien vakiintumisen unionin tasolla. Toimiva ja tehokas täytäntöönpano on riippuvainen yhteentoimivuudesta erityisesti seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esitetyillä politiikan aloilla.

               (5)

               Sisämarkkinoiden alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY (4) velvoittaa jäsenvaltiot tarjoamaan palveluntarjoajille mahdollisuuden suorittaa sähköisesti ja rajojen yli kaikki menettelyt ja muodollisuudet, joita edellytetään palvelujen tarjoamiseksi sijoittautumisjäsenvaltion ulkopuolella.

               (6)

               Yhtiöoikeuden alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/17/EU (5) edellytetään, että jäsenvaltioiden keskus-, kauppa- ja yhtiörekisterit ovat yhteentoimivia keskusjärjestelmän kautta. Yhtiörekisterien yhteenliittäminen takaa rajatylittävän tietojenvaihdon rekisterien välillä ja helpottaa unionin tasolla yritysten ja kansalaisten mahdollisuuksia saada yhtiöitä koskevia tietoja, mikä parantaa unionin liiketoimintaympäristön oikeusvarmuutta.

               (7)

               Ympäristön alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/2/EY (6) edellytetään, että on hyväksyttävä yhteiset täytäntöönpanosäännöt, joissa vahvistetaan tekniset järjestelyt yhteentoimivuutta varten. Kyseisessä direktiivissä edellytetään erityisesti, että kansallisia infrastruktuureja mukautetaan sen varmistamiseksi, että paikkatietoaineistot ja paikkatietopalvelut ovat yhteentoimivia ja saatavilla kaikkialla unionissa.

               (8)

               Oikeus- ja sisäasioiden alalla eurooppalaisten tietokantojen parempi yhteentoimivuus luo perustan viisumitietojärjestelmälle (7), toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmälle (8), sormenjälkitietojen vertailua varten perustetulle eurooppalaiselle järjestelmälle (9) ja Euroopan oikeusportaalille (10). Lisäksi neuvosto hyväksyi 24 päivänä syyskuuta 2012 päätelmät, joissa se peräänkuulutti eurooppalaisen lainsäädäntötunnuksen käyttöönottoa ja korosti tarvetta varmistaa kansallisissa virallisissa lehdissä julkaistujen oikeudellisten tietojen yhteentoimiva haku ja vaihto käyttämällä yksilöllisiä tunnuksia ja jäsenneltyä metadataa. Yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston sekä tällä päätöksellä perustettavan ohjelman välillä voisi luoda synergioita, joista olisi hyötyä niiden tavoitteiden saavuttamiselle.

               (9)

               Paikallisten, kansallisten ja eurooppalaisten julkishallintojen yhteentoimivuus helpottaa niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka Euroopan parlamentti on ilmaissut 29 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa katsauksesta Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010: unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen.

               (10)

               Tullin, verotuksen ja valmisteverojen osalta yhteentoimivuus on ollut keskeinen menestystekijä jäsenvaltiot kattavien Euroopan laajuisten tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien toiminnassa sekä Fiscalis 2013- ja Tulli 2013 -ohjelmista rahoitettavien yhteentoimivien yrityspalvelujen tukemisessa. Kyseisiä ohjelmia toteuttavat ja käyttävät komissio sekä kansalliset hallinnot. Fiscalis 2013- ja Tulli 2013 -ohjelmissa luotuja hyödykkeitä voidaan sellaisinaan jakaa ja käyttää uudelleen muilla politiikan aloilla. Lisäksi jäsenvaltioita ja komissiota kehotettiin EU:n tulliliiton hallintouudistuksesta 26 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä kehittämään strategia, joka koskee yhteisesti hallinnoituja ja yhteisesti käytettäviä tietoteknisiä järjestelmiä kaikilla tulliin liittyvillä aloilla.

               (11)

               Terveyden alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/24/EU (11) vahvistetaan säännöt, joilla pyritään helpottamaan turvallisen ja laadukkaan rajatylittävän terveydenhuollon saatavuutta. Kyseisellä direktiivillä perustettiin sähköisten terveyspalvelujen verkosto, jolla pyritään vastaamaan sähköisten terveydenhuoltojärjestelmien yhteentoimivuuden asettamaan haasteeseen. Sähköisten terveyspalvelujen verkosto voi hyväksyä ohjeet vähimmäistiedoista, jotka on vaihdettava rajojen yli, kun joudutaan antamaan suunnittelematonta tai kiireellistä hoitoa, sekä rajatylittävistä sähköisistä reseptipalveluista.

               (12)

               Euroopan rahastojen alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (12) 122 artiklassa edellytetään, että kaikki tietojenvaihto tuensaajien ja hallintoviranomaisten, todentamisviranomaisten, tarkastusviranomaisten ja välittävien elinten välillä tapahtuu sähköisten tietojenvaihtojärjestelmien kautta. Näillä järjestelmillä pyritään helpottamaan kansallisten ja unionin toimintapuitteiden yhteentoimivuutta, ja tuensaajien tarvitsee antaa vaaditut tiedot vain kerran.

               (13)

               Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/37/EU (13) korostetaan, että julkisen sektorin elinten olisi, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, saatettava asiakirjat ja niitä koskeva metatieto saataville mahdollisimman tarkasti ja yksityiskohtaisesti avoimessa ja koneellisesti luettavassa esitysmuodossa, joka takaa yhteentoimivuuden, uudelleenkäytettävyyden ja saavutettavuuden.

               (14)

               Sähköisen tunnistamisen alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 910/2014 (14) perustetaan yhteentoimivuusjärjestelmä kansallisten sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuutta varten.

               (15)

               Tieto- ja viestintäteknisen standardoinnin alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1025/2012 (15) yhteentoimivuus mainitaan standardoinnin olennaisena tuloksena.

               (16)

               Tutkimuksen ja innovoinnin alalla Horisontti 2020 -puiteohjelmasta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 (16) todetaan selvästi, että tieto- ja viestintätekniikan yhteentoimivat ratkaisut ja standardit ovat keskeisiä mahdollistavia tekijöitä unionin tason teollisuuskumppanuuksien luomiselle. Yhteisiin avoimiin teknologia-alustoihin keskittyvä yhteistyö, jolla on heijastus- ja vipuvaikutuksia, mahdollistaa sen, että suuri joukko sidosryhmiä voi hyötyä uusista kehitysaskelista ja luoda uusia innovaatioita.

               (17)

               Julkisten hankintojen alalla annetuissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) ja 2014/25/EU (19) edellytetään, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön sähköiset hankintamenettelyt. Direktiiveissä säädetään, että sähköisessä muodossa tapahtuvaan tietojen toimittamiseen käytettävien välineiden ja laitteiden sekä niiden teknisten ominaisuuksien on oltava yhteentoimivia yleisesti käytössä olevien tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden kanssa. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/55/EU (20) säädetään eurooppalaisen standardin laatimisesta julkisten hankintojen sähköistä laskutusta varten, jotta sähköisten laskutusjärjestelmien yhteentoimivuus voidaan varmistaa koko unionissa.

               (18)

               Tämän vuoksi on tärkeää, että yhteentoimivuuteen ja sen mahdollisiin käyttötarkoituksiin liittyvää politiikkaa koordinoitaisiin unionin tasolla mahdollisimman toimivasti ja loppukäyttäjien tarpeet mahdollisimman hyvin huomioon ottaen. Jotta voitaisiin korjata unionin yhteentoimivuuden sirpaloituminen, olisi edistettävä unionin yhteistä käsitystä yhteentoimivuudesta ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhteentoimivuusratkaisuihin.

               (19)

               Yhteentoimivuus on myös keskeinen osatekijä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013 (21) laajakaistainfrastruktuurien ja -palvelujen alalla perustetussa Verkkojen Eurooppa -välineessä. Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 283/2014 (22) mainitaan nimenomaan, että yksi Verkkojen Eurooppa -välineen operatiivisten painopisteiden ryhmistä on Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuus, liitettävyys, kestävä käyttöönotto, ylläpito ja ajanmukaistaminen sekä unionin tason koordinointi. Asetuksessa (EU) N:o 283/2014 säädetään erityisesti niin sanotuista rakenneosista, kuten sähköisestä tunnistamisesta, asiakirjojen sähköisestä toimittamisesta ja automatisoidusta kääntämisestä, joilla helpotetaan rajatylittävää yhteentoimivuutta.

               (20)

               Poliittisella tasolla neuvosto on toistuvasti peräänkuuluttanut entistäkin suurempaa yhteentoimivuutta Euroopassa ja jatkuvia toimia eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistamiseksi. Eurooppa-neuvoston 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2013 hyväksymissä päätelmissä korostetaan, että julkishallintojen nykyaikaistamista olisi jatkettava toteuttamalla pikaisesti sellaiset palvelut kuin sähköinen viranomaisasiointi, sähköinen terveydenhuolto, sähköinen laskutus ja sähköiset hankintamenettelyt, jotka kaikki edellyttävät yhteentoimivuutta. Jäsenvaltioiden sitoutuminen on olennaisen tärkeää, jotta unioniin saataisiin nopeasti luotua yhteentoimiva sähköinen yhteiskunta ja jotta julkishallinnot saataisiin edistämään verkkopohjaisten menettelyjen käyttöä. Jotta sähköisestä viranomaisasioinnista saataisiin toimivampaa, yksinkertaisempaa ja käyttäjäystävällisempää, myös eurooppalaisia julkishallintoja saattaa olla tarpeen muuttaa jonkin verran jäsenvaltioiden tuella. Toimivat verkkopohjaiset julkiset palvelut ovat keskeisen tärkeitä, jotta voidaan lisätä yritysten ja kansalaisten luottamusta digitaalisiin palveluihin.

               (21)

               Jos yhteentoimivuutta tarkastellaan vain yhden alan näkökulmasta, syntyy riski, että toisistaan poikkeavien tai yhteensopimattomien ratkaisujen käyttöönotto kansallisella tasolla tai alakohtaisesti luo uusia sähköisiä esteitä, jotka haittaavat sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja siihen liittyviä liikkumisen vapauksia ja vaikeuttavat markkinoiden avoimuutta ja niillä harjoitettavaa kilpailua sekä yleishyödyllisten palvelujen tarjoamista yrityksille ja kansalaisille. Tämän riskin lieventämiseksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi lisättävä yhteisiä toimia, joilla vältetään markkinoiden sirpaloituminen. Niiden olisi varmistettava maiden tai hallinnonalojen rajatylittävä yhteentoimivuus lainsäädännön täytäntöönpanossa vähentämällä samalla hallinnollista rasitetta ja kustannuksia ja parantamalla toimivuutta sekä edistettävä yhteisesti sovittuja tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja varmistamalla samalla niiden asianmukainen hallinnointi.

               (22)

               Kaikkien yhteisten ratkaisujen laatimista, parantamista tai käyttöä koskevien aloitteiden olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava kokemusten ja ratkaisujen jakamiseen, hyvien toimintatapojen vaihtoon ja niiden käytön edistämiseen, teknologianeutraaliuteen ja sovitettavuuteen tai aloitteiden yhteydessä olisi noudatettava näitä toimintaperiaatteita, ja samalla olisi aina noudatettava tietoturvaa, yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia periaatteita. Tässä yhteydessä olisi edistettävä eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden sekä avointen eritelmien ja standardien noudattamista.

               (23)

               Useilla peräkkäisillä ohjelmilla on pyritty varmistamaan sellaisten yleisten ja alakohtaisten yhteentoimivuusstrategioiden, oikeudellisten kehysten, ohjeistojen, palvelujen ja välineiden yhdenmukainen kehittäminen ja täytäntöönpano, joilla voidaan vastata unionin laajuisten politiikkojen asettamiin vaatimuksiin; näitä ovat muun muassa i) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä N:o 1719/1999/EY (23) ja N:o 1720/1999/EY (24) perustettu hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon ohjelma (1999–2004), jäljempänä ’HVT-ohjelma’, ii) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2004/387/EY (25) perustettu ohjelma yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (2005–2009), jäljempänä ’HVTYK-ohjelma’, ja iii) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 922/2009/EY (26) perustettu ohjelma yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (2010–2015), jäljempänä ’ISA-ohjelma’. Tällä päätöksellä perustettavan ohjelman olisi perustuttava näiden ohjelmien aikana hankittuun kokemukseen.

               (24)

               HVT-, HVTYK- ja ISA-ohjelmien toimet ovat merkittävästi parantaneet eurooppalaisten julkishallintojen välisen sähköisen tiedonvaihdon yhteentoimivuutta. Euroopan parlamentti tunnusti 20 päivänä huhtikuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ”Kilpailukykyiset sisämarkkinat – kärjessä sähköiset viranomaispalvelut” ISA-ohjelman vaikutuksen ja yleisluontoisen aseman määriteltäessä, edistettäessä ja tuettaessa eurooppalaisten julkishallintojen yhteentoimivuusratkaisujen ja -puitteiden toteuttamista, luotaessa synergioita ja edistettäessä ratkaisujen uudelleenkäyttöä sekä tehtäessä niiden yhteentoimivuusvaatimuksista eritelmiä ja digitaalisten palvelujen normeja.

               (25)

               Päätöksen N:o 922/2009/EY soveltaminen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2015. Tämän vuoksi tarvitaan uusi eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskeva unionin ohjelma, jäljempänä ’ISA2-ohjelma’, yhteentoimivuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittämiseksi, ylläpitämiseksi ja edistämiseksi, jotta korjataan yhteentoimivuuden sirpaloituminen ja vältetään luomasta sähköisiä esteitä unionissa, helpotetaan tehokasta ja toimivaa maiden tai hallinnonalojen rajatylittävää sähköistä vuorovaikutusta yhtäältä eurooppalaisten julkishallintojen välillä ja toisaalta eurooppalaisten julkishallintojen sekä yritysten ja kansalaisten välillä, määritetään, luodaan ja käytetään yhteentoimivuusratkaisuja, joilla tuetaan unionin toimintapolitiikkojen ja toimien toteuttamista, sekä helpotetaan yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäyttöä eurooppalaisissa julkishallinnoissa.

               (26)

               Eurooppalaisten julkishallintojen lisäksi myös yritykset ja kansalaiset ovat yhteentoimivuusratkaisujen loppukäyttäjiä, koska ne käyttävät julkishallintojen tuottamia sähköisiä julkisia palveluja. Käyttäjäkeskeisyyden periaatetta sovelletaan erityisesti yhteentoimivuusratkaisujen loppukäyttäjiin. Yrityksiin olisi katsottava sisältyvän erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset sekä mikroyritykset, koska niiden panos unionin taloudelle on arvokas.

               (27)

               ISA2-ohjelmassa luotavien tai käytettävien yhteisten toteutuspuitteiden ja ratkaisujen olisi niin pitkälle kuin mahdollista luotava yhteentoimivuus, jotta helpotetaan eurooppalaisten julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten välistä vuorovaikutusta sekä varmistetaan ja mahdollistetaan maiden tai hallinnonalojen rajatylittävä yhteentoimivuus ja helpotetaan sitä.

               (28)

               ISA2-ohjelman toimien toteutuksessa olisi voitava noudattaa niin kutsuttua monivaiheista menetelmää.

               (29)

               Koska yhä useammista julkisista palveluista tulee ”oletusarvoisesti” digitaalisia, on tärkeää maksimoida tieto- ja viestintäteknisiin ratkaisuihin suunnatun julkisen varainkäytön tehokkuus. Tällaista tehokkuutta olisi helpotettava varmistamalla, että tällaisten palvelujen tuottamisen suunnittelu aloitetaan varhaisessa vaiheessa ja että ratkaisuja mahdollisuuksien mukaan tarjotaan muiden käyttöön ja käytetään uudelleen julkisen varainkäytön kannattavuuden maksimoimiseksi. ISA2-ohjelmalla olisi edistettävä tätä tavoitetta.

               (30)

               Yhteentoimivuus ja näin ollen ISA2-ohjelmassa luotavat ja käytettävät ratkaisut edistävät merkittävästi sähköisen hallinnon ja sähköisen demokratian mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä, sillä ne mahdollistavat keskitettyjen palvelupisteiden käyttöön ottamisen sekä päästä päähän ulottuvien ja avointen julkisten palvelujen tarjoamisen, mikä vähentää hallinnollista rasitetta ja kustannuksia.

               (31)

               Loppukäyttäjinä yritysten ja kansalaisten pitäisi myös hyötyä yhteisistä, uudelleenkäytettävistä ja yhteentoimivista asiakaspalveluista, jotka ovat tulosta eurooppalaisten julkishallintojen taustatoimintojen kautta tapahtuvasta paremmasta prosessien yhdentämisestä ja tietojenvaihdosta.

               (32)

               Unionin olisi noudatettava toiminnassaan yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Unionin kansalaisilla olisi oltava oikeus yhdenvertaiseen kohteluun unionin toimielinten, elinten ja laitosten taholta. Unionin olisi otettava huomioon sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen liittyvät vaatimukset. Tämän vuoksi esteettömyyden periaate olisi sisällytettävä julkisten palveluiden yhteentoimivuuteen liittyvien strategioiden kehittämiseen koko unionissa siten, että kiinnitetään huomiota epäsuotuisimmassa asemassa oleviin kansalaisiin ja harvimmin asuttuihin alueisiin digitaalisen kuilun ja digitaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, kuten Euroopan parlamentti kehotti 20 päivänä huhtikuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ”Kilpailukykyiset digitaaliset sisämarkkinat – kärjessä sähköiset viranomaispalvelut”. Sähköisten julkisten palvelujen käyttöönotto eurooppalaisissa julkishallinnoissa edellyttää osallistavaa (digitaalisen osallisuuden) lähestymistapaa, johon kuuluu se, että tarjotaan tarvittaessa teknistä tukea ja koulutusta, jotta voidaan vähentää eroja tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen käytössä, ja johon sisällytetään monikanavainen tarjoaminen eli se, että säilytetään tarvittaessa mahdollisuus käyttää palveluja perinteisin keinoin.

               (33)

               ISA2-ohjelman yhteentoimivuusratkaisujen kehittämisessä olisi otettava huomioon loppukäyttäjien oikeus saada ja jakaa tietoa ja sisältöä, käyttää ja tarjota sovelluksia ja palveluja sekä käyttää valitsemiaan päätelaitteita riippumatta loppukäyttäjän tai palveluntarjoajan sijaintipaikasta taikka tiedon, sisällön, sovelluksen tai palvelun sijaintipaikasta, alkuperästä tai määränpäästä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/2120 (27) säädetyn internetliityntäpalvelunsa kautta.

               (34)

               ISA2-ohjelman olisi oltava eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistamisen väline. Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistamisella ja niiden yhteentoimivuuden lisäämisellä on suuri merkitys digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisessa, kun tarkoituksena on auttaa kansalaisia hyötymään yhteentoimivista sähköisistä palveluista täysimääräisesti sähköisestä viranomaisasioinnista sähköiseen terveydenhuoltoon asettamalla etusijalle sähköisten palvelujen erillisyyden ja muiden esteiden poistaminen. Yhteentoimivuuden puute vaikeuttaa usein digitaalisten päästä päähän -palvelujen toteuttamista ja keskitettyjen asiointipisteiden kehittämistä yrityksiä ja kansalaisia varten.

               (35)

               Yhteentoimivuus on suoraan yhteydessä avoimiin eritelmiin ja standardeihin ja riippuvainen niiden käytöstä. ISA2-ohjelman pitäisi edistää ja, mikäli tarkoituksenmukaista, tukea olemassa olevien yhteentoimivuusratkaisujen osittaista tai täydellistä standardointia. Tällainen standardointi olisi toteutettava yhteistoiminnassa muiden unionin tason standardointitoimien, eurooppalaisten standardointielinten ja muiden kansainvälisten standardointielinten kanssa.

               (36)

               Kun varmistetaan yhteentoimivuus, eurooppalaiset julkishallinnot ovat avoimet ja tarpeeksi joustavat, jotta niitä voidaan kehittää ja niissä voidaan ottaa huomioon uusia haasteita ja uusia alueita. Yhteentoimivuus on edellytys sille, että voidaan välttää tiettyihin teknisiin ratkaisuihin juuttuminen, mahdollistaa tekninen kehitys ja edistää innovointia. Kehittämällä yhteentoimivuusratkaisuja ja yhteisiä toteutuspuitteita ISA2-ohjelman olisi edistettävä eurooppalaisten julkishallintojen välistä yhteentoimivuutta siten, että noudatetaan teknologianeutraaliutta, jotta vältetään tiettyihin ratkaisuihin juuttuminen ja mahdollistetaan kilpailun ja innovoinnin lisääntyminen, mikä vahvistaa unionin maailmanlaajuista kilpailukykyä.

               (37)

               Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistaminen on yksi Eurooppa 2020 -strategian ja digitaalisten sisämarkkinoiden onnistuneen toteutuksen ensisijaisista tavoitteista. Tässä yhteydessä komission vuosina 2011, 2012 ja 2013 julkaisemat vuotuiset kasvuselvitykset osoittavat, että eurooppalaisten julkishallintojen laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn, taloudellisen yhteistyön, kasvun ja työllisyyden edistämisen kannalta. Tämä käy selvästi ilmi maakohtaisista suosituksista, joissa peräänkuulutetaan eurooppalaisen julkishallinnon uudistamiseen tähtääviä erityistoimia.

               (38)

               Yksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 temaattisista tavoitteista on ”viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen”. Tältä osin ISA2-ohjelma olisi sovitettava yhteen eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistamista tukevien muiden aloitteiden kanssa, erityisesti yhteentoimivuuteen liittyvän työn osalta, ja sen olisi pyrittävä luomaan synergioita niiden kanssa.

               (39)

               Eurooppalaisten julkishallintojen yhteentoimivuus koskee kaikkia hallinnon tasoja: unionin tasoa sekä kansallista, alueellista ja paikallista tasoa. Siksi on tärkeää varmistaa, että ISA2-ohjelmaan osallistutaan mahdollisimman laajalti ja että ratkaisuissa otetaan huomioon kunkin tason tarpeet sekä tarvittaessa yritysten ja kansalaisten tarpeet.

               (40)

               Kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintojen pyrkimyksiä voidaan tukea Euroopan rakenne- ja investointirahastojen erityisvälineillä, erityisesti institutionaalisten valmiuksien kehittämistä koskevalla osalla, johon sisältyy tarvittaessa eurooppalaisten julkishallintojen henkilöstön koulutus. ISA2-ohjelman puitteissa toteutettavan tiiviin yhteistyön olisi maksimoitava tällaisista välineistä odotettavat hyödyt varmistamalla, että rahoitettavat hankkeet ovat linjassa unionin laajuisten yhteentoimivuusperiaatteiden ja -eritelmien, kuten eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden, kanssa.

               (41)

               Tässä päätöksessä vahvistetaan rahoituspuitteet koko ISA2-ohjelman keston ajaksi, ja niiden olisi muodostettava talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (28) 17 kohdassa tarkoitettu ensisijainen rahoitusohje, jota Euroopan parlamentti ja neuvosto noudattavat vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

               (42)

               Olisi tarkasteltava mahdollisuuksia käyttää liittymistä valmistelevaa tukea helpottamaan ehdokasmaiden osallistumista ISA2-ohjelmaan ja ohjelmassa luotujen ratkaisujen käyttöönottoa ja toteuttamista kyseisissä maissa.

               (43)

               ISA2-ohjelman olisi edistettävä Eurooppa 2020 -strategian ja Euroopan digitaalistrategian puitteissa mahdollisesti toteutettavien jatkoaloitteiden täytäntöönpanoa. Toimien päällekkäisyyden välttämiseksi ISA2-ohjelmassa olisi otettava huomioon muut unionin ohjelmat ja aloitteet tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen, palvelujen ja infrastruktuurien alalla, erityisesti Verkkojen Eurooppa -väline, Horisontti 2020 -puiteohjelma sekä 15 päivänä joulukuuta 2010 annetulla komission tiedonannolla perustettu Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015. Komission olisi koordinoitava näitä toimia pannessaan täytäntöön ISA2-ohjelmaa sekä suunnitellessaan yhteenkuuluvuuteen vaikuttavia tulevia aloitteita. Järkeistämisen vuoksi ISA2-ohjelmakomitean kokousten aikataulu olisi mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen muihin asiaankuuluviin unionin aloitteisiin ja ohjelmiin liittyvien kokousten aikataulujen kanssa.

               (44)

               Unionin oikeudessa vahvistettuja periaatteita ja säännöksiä, jotka koskevat yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (29), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (30) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (31), olisi sovellettava ISA2-ohjelmassa käytettäviin ratkaisuihin, joihin sisältyy henkilötietojen käsittelyä. Kyseisillä ratkaisuilla olisi pantava täytäntöön asiaankuuluvia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa unionin oikeuden tietosuojavaatimusten noudattaminen. Lähtökohtana olisi oltava erityisesti, että käsiteltävien henkilötietojen on oltava soveltuvia ja olennaisia, eivätkä ne saa olla liian laajoja suhteessa niiden keräämistarkoitukseen. Yhteentoimivuusratkaisuja kehitettäessä ja luotaessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon ratkaisujen vaikutus henkilötietojen suojaan.

               (45)

               Komission olisi ISA2-ohjelmaa arvioidessaan kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, onko luoduilla ja toteutetuilla ratkaisuilla myönteinen vai kielteinen vaikutus julkisen sektorin nykyaikaistamiseen ja vastaavatko ne yritysten ja kansalaisten tarpeita esimerkiksi siten, että ne vähentävät hallinnollista rasitetta ja kustannuksia ja parantavat yleisesti yhteyksiä yhtäältä eurooppalaisten julkishallintojen välillä ja toisaalta eurooppalaisten julkishallintojen sekä yritysten ja kansalaisten välillä.

               (46)

               Ulkopuolisten palvelujen hankintaan ISA2-ohjelmaa varten sovelletaan tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (32) sekä direktiivejä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU.

               (47)

               Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa työohjelman hyväksymistä varten. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (33) mukaisesti.

               (48)

               Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen vahvistettuun työohjelmaan liittyvissä asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten jos on olemassa riski katkoksesta palvelujen tuottamisessa.

               (49)

               Tämän päätöksen tavoitteina on kehittää, pitää yllä ja edistää kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhteentoimivuuteen, helpottaa tehokasta ja toimivaa maiden tai hallinnonalojen rajatylittävää sähköistä vuorovaikutusta yhtäältä eurooppalaisten julkishallintojen välillä ja toisaalta eurooppalaisten julkishallintojen sekä yritysten ja kansalaisten välillä, yksilöidä, luoda ja käyttää yhteentoimivuusratkaisuja, joilla pannaan täytäntöön unionin eri alojen politiikkaa ja toimia, sekä helpottaa yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäyttöä eurooppalaisissa julkishallinnoissa. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa näitä tavoitteita, koska jäsenvaltioiden olisi vaikeaa ja kallista toteuttaa unionin tasoinen koordinointi jäsenvaltioiden tasolla, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Kohde ja tavoitteet
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan kaudeksi 2016–2020 eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja ja yhteisiä toteutuspuitteita koskeva ohjelma, jäljempänä ’ISA2-ohjelma’.
   ISA2-ohjelman tavoitteina on:

               a)

               kehittää, ylläpitää ja edistää kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhteentoimivuuteen unionissa, jotta vältetään unionin yhteentoimivuuden sirpaloituminen;

               b)

               helpottaa tehokasta ja toimivaa maiden tai hallinnonalojen rajatylittävää sähköistä vuorovaikutusta yhtäältä eurooppalaisten julkishallintojen välillä ja toisaalta eurooppalaisten julkishallintojen sekä yritysten ja kansalaisten välillä ja edistää toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittämistä julkishallinnon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

               c)

               yksilöidä, luoda ja käyttää yhteentoimivuusratkaisuja, joilla tuetaan unionin eri alojen politiikan ja toimien toteuttamista;

               d)

               helpottaa yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäyttöä eurooppalaisissa julkishallinnoissa.

         ISA2-ohjelmassa otetaan huomioon yhteentoimivuuden sosiaaliset, taloudelliset ja muut näkökohdat sekä pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten erityinen tilanne, jotta voidaan parantaa vuorovaikutusta yhtäältä eurooppalaisten julkishallintojen välillä ja toisaalta eurooppalaisten julkishallintojen sekä yritysten ja kansalaisten välillä.
   2.   ISA2-ohjelmalla varmistetaan yhteinen käsitys yhteentoimivuudesta, kun siinä vahvistetaan eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet sekä yhteentoimivuuden toteuttaminen jäsenvaltioiden hallinnoissa. Komissio seuraa eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa ISA2-ohjelman kautta.
   3.   ISA2-ohjelma on jatkoa ISA-ohjelman toimille, ja siinä vakiinnutetaan, edistetään ja laajennetaan näitä toimia.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               1)

               ’yhteentoimivuudella’ erillisten ja erilaisten organisaatioiden kykyä olla vuorovaikutuksessa niiden yhteistä etua palvelevien ja yhteisesti sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi jakamalla tietoa ja osaamista organisaatioiden kesken niiden käyttämien toimintaprosessien kautta hyödyntäen niiden tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien välistä tiedonsiirtoa;

               2)

               ’yhteentoimivuusperiaatteilla’ yhteisesti sovittua lähestymistapaa yhteentoimivuuteen niitä organisaatioita varten, jotka haluavat tehdä yhteistyötä yhteisten julkisten palveluiden tuottamiseksi; näissä periaatteissa määritetään niiden soveltamisalan puitteissa yhteisiä osatekijöitä, kuten sanasto, käsitteet, periaatteet, toimintalinjat, ohjeistot, suositukset, standardit, eritelmät ja toimintatavat;

               3)

               ’yhteisillä toteutuspuitteilla’ viitearkkitehtuureja, eritelmiä, käsitteitä, periaatteita, toimintalinjoja, suosituksia, standardeja, menetelmäkokonaisuuksia, ohjeistoja, semanttisia kokoelmia ja vastaavia lähestymistapoja ja asiakirjoja joko erikseen tai yhdessä;

               4)

               ’yhteisillä palveluilla’ organisatorista ja teknistä valmiutta tarjota eurooppalaisille julkishallinnoille yksi lopputulos, mukaan lukien yleiskäyttöiset toimivat järjestelmät, sovellukset ja digitaaliset infrastruktuurit, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla tai maantieteellisillä alueilla, sekä niitä tukeva operatiivinen hallinnointi;

               5)

               ’yleiskäyttöisillä työkaluilla’ järjestelmiä, referenssiratkaisuja, jaettuja alustoja ja yhteistyöalustoja sekä yleiskäyttöisiä komponentteja, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla tai maantieteellisillä alueilla;

               6)

               ’yhteentoimivuusratkaisuilla’ yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, jotka helpottavat erillisten ja erilaisten organisaatioiden välistä yhteistyötä ja jotka joko rahoitetaan ja kehitetään itsenäisesti ISA2-ohjelmassa tai kehitetään yhteistyössä muiden unionin aloitteiden kanssa ja jotka perustuvat eurooppalaisten julkishallintojen määrittämiin vaatimuksiin;

               7)

               ’toimilla’ hankkeita, jo käytössä olevia ratkaisuja ja liitännäistoimenpiteitä;

               8)

               ’hankkeella’ ajallisesti rajattua sarjaa tarkasti määriteltyjä tehtäviä, joissa käsitellään yksilöityjä käyttäjien tarpeita soveltamalla vaiheittaista lähestymistapaa;

               9)

               ’keskeytetyillä toimilla’ ISA2-ohjelman toimia, joiden rahoitus on keskeytetty tietyksi ajaksi mutta joiden tavoite on edelleen voimassa ja joihin sovelletaan edelleen ISA2-ohjelman seurantaa ja arviointia;

               10)

               ’liitännäistoimenpiteillä’

                           a)

                           strategisia toimenpiteitä;

                           b)

                           tietoa ja tiedottamista ISA2-ohjelmasta saatavista hyödyistä sekä tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotka suunnataan eurooppalaisille julkishallinnoille sekä tarvittaessa yrityksille ja kansalaisille;

                           c)

                           ISA2-ohjelman hallinnointia tukevia toimenpiteitä;

                           d)

                           kokemustenvaihtoon liittyviä toimenpiteitä sekä hyvien toimintatapojen vaihtoon ja niiden käytön edistämiseen liittyviä toimenpiteitä;

                           e)

                           olemassa olevien yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäyttöä edistäviä toimenpiteitä;

                           f)

                           yhteisöjen luomiseen ja valmiuksien parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä; ja

                           g)

                           toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan synergioita yhteentoimivuuden kannalta merkityksellisten aloitteiden kanssa unionin politiikan muilla aloilla;

               11)

               ’julkishallintoja tukevilla välineillä’ yhteentoimivuustyökaluja, viitekehyksiä, ohjeistoja ja eritelmiä, jotka tukevat eurooppalaisia julkishallintoja yhteentoimivuusratkaisujen suunnittelussa, toteuttamisessa ja käytössä;

               12)

               ’eurooppalaisilla julkishallinnoilla’ julkishallintoja unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

               13)

               ’loppukäyttäjillä’ eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset sekä mikroyritykset mukaan luettuina, sekä kansalaisia;

               14)

               ’keskeisillä yhteentoimivuuden mahdollistajilla’ yhteentoimivuusratkaisuja, jotka ovat tarpeen tehokkaan ja toimivan julkisten palvelujen tuottamisen mahdollistamiseksi kaikkialla hallinnossa;

               15)

               ’eurooppalaisella yhteentoimivuuden viitearkkitehtuurilla’ (European Interoperability Reference Architecture, EIRA) yleistä rakennetta, joka koostuu periaatteista ja ohjeista, joita sovelletaan yhteentoimivuusratkaisujen toteuttamiseen unionissa;

               16)

               ’Euroopan yhteentoimivuuskartoituksella’ (European Interoperability Cartography, EIC) arkistoa unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden eurooppalaisille julkishallinnoille tarjoamista yhteentoimivuusratkaisuista, jotka on esitetty yhteisessä muodossa ja jotka täyttävät tietyt uudelleenkäytettävyyttä ja yhteentoimivuutta koskevat kriteerit, jotka voidaan esittää eurooppalaisen yhteentoimivuuden viitearkkitehtuurin avulla.

         3 artikla
   Toimet
   ISA2-ohjelmassa tuetaan ja edistetään

               a)

               maiden tai hallinnonalojen rajatylittävien olemassa olevien yhteentoimivuusratkaisujen ja yhteisten toteutuspuitteiden arviointia, parantamista, käyttöä ja uudelleenkäyttöä;

               b)

               maiden tai hallinnonalojen rajatylittävien uusien yhteentoimivuusratkaisujen ja yhteisten toteutuspuitteiden kehittämistä, luomista, saattamista valmiiksi, käyttöä ja uudelleenkäyttöä;

               c)

               ehdotetun tai hyväksytyn unionin lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia;

               d)

               eurooppalaisten julkishallintojen välistä maiden tai hallinnonalojen rajatylittävää yhteentoimivuutta haittaavien lainsäädännön puutteiden määrittelyä unionin ja kansallisella tasolla;

               e)

               yhteentoimivuusratkaisujen hyötyjä mittaavien ja niiden määrää arvioivien mekanismien kehittämistä, kustannussäästöjen arviointia koskevat menetelmät mukaan luettuina;

               f)

               unionin koko yhteentoimivuuden kartoittamista ja analysointia siten, että perustetaan eurooppalainen yhteentoimivuuden viitearkkitehtuuri ja Euroopan yhteentoimivuuskartoitus ja ylläpidetään ja parannetaan niitä välineinä, joilla helpotetaan olemassa olevien yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäyttöä ja yksilöidään alueet, joilta tällaiset ratkaisut vielä puuttuvat;

               g)

               Euroopan yhteentoimivuusstrategian, eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden ja eurooppalaisen yhteentoimivuuden viitearkkitehtuurin ylläpitoa, päivittämistä, tunnetuksi tekemistä ja toteutuksen seurantaa;

               h)

               olemassa olevien yhteisten eritelmien ja standardien arviointia, päivittämistä ja tunnetuksi tekemistä ja uusien yhteisten eritelmien, avoimien eritelmien ja standardien laatimista, vahvistamista ja tunnetuksi tekemistä unionin standardointifoorumien kautta sekä yhteistyössä tapauksen mukaan eurooppalaisten tai kansainvälisten standardointielinten kanssa;

               i)

               sellaisen foorumin ylläpitoa, joka mahdollistaa parhaiden toimintatapojen saatavuuden ja niitä koskevan yhteistyön, ja foorumista tiedottamista; foorumi toimii keinona lisätä tietoisuutta ja levittää tietoja käytettävissä olevista ratkaisuista, myös turvallisuusperiaatteista, ja se auttaa välttämään päällekkäisiä toimia, samalla kun se tukee ratkaisujen ja standardien uudelleenkäytettävyyttä;

               j)

               uusien yhteentoimivuuspalveluiden ja -työkalujen saattamista valmiiksi sekä olemassa olevien yhteentoimivuuspalveluiden ja -työkalujen ylläpitoa ja käyttöä väliaikaisesti;

               k)

               hyvien toimintatapojen yksilöimistä ja edistämistä, ohjeistojen laatimista yhteentoimivuusaloitteiden koordinoimiseksi sekä sellaisten yhteisöjen edistämistä ja tukemista, jotka käsittelevät kysymyksiä, jotka koskevat maiden tai hallinnonalojen rajatylittävää sähköistä vuorovaikutusta loppukäyttäjien välillä.

         Komissio kehittää 8 päivään syyskuuta 2016 mennessä viestintästrategian, jolla pyritään lisäämään tietoa ja tietoisuutta ISA2-ohjelmasta ja sen hyödyistä ja joka suunnataan yrityksille, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, ja kansalaisille; viestintästrategiaan kuuluu myös se, että ISA2-ohjelman verkkosivustolla käytetään käyttäjäystävällisiä välineitä.
   4 artikla
   Yleiset periaatteet
   ISA2-ohjelmassa käynnistettyjen tai jatkettujen toimien on

               a)

               perustuttava yleiseen hyötyyn ja yksilöityihin tarpeisiin ja ohjelman tavoitteisiin;

               b)

               noudatettava seuraavia periaatteita:

                           —

                           toissijaisuus ja suhteellisuus;

                           —

                           käyttäjäkeskeisyys;

                           —

                           osallisuus ja saavutettavuus;

                           —

                           julkisten palvelujen tuottaminen siten, että vältetään digitaalisen kuilun syntyminen;

                           —

                           turvallisuus, yksityisyyden kunnioittaminen ja tietosuoja;

                           —

                           monikielisyys;

                           —

                           hallinnon yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen;

                           —

                           läpinäkyvyys;

                           —

                           tiedon säilyttäminen;

                           —

                           avoimuus;

                           —

                           uudelleenkäytettävyys ja päällekkäisyyksien välttäminen;

                           —

                           teknologianeutraalius, mahdollisimman kestävät ratkaisut ja sovitettavuus;

                           —

                           toimivuus ja tehokkuus;

               c)

               oltava joustavia, laajennettavissa ja sovellettavissa muilla liiketoiminnan tai politiikan aloilla; ja

               d)

               osoitettava taloudellista, organisatorista ja teknistä kestävyyttä.

         5 artikla
   Toimet
   1.   Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja 8 artiklaa noudattaen 9 artiklan nojalla vahvistetussa työohjelmassa määritetyt toimet.
   2.   Hankkeiden muodossa toteutettavat toimet koostuvat, mikäli tarkoituksenmukaista, seuraavista vaiheista:

               —

               käynnistäminen;

               —

               suunnittelu;

               —

               toteutus;

               —

               päättäminen ja loppuarviointi;

               —

               seuranta ja valvonta.

         Yksittäisten hankkeiden vaiheet määritellään ja yksilöidään, kun toimi sisällytetään työohjelmaan. Komissio seuraa hankkeiden edistymistä.
   3.   ISA2-ohjelman toteutusta tuetaan liitännäistoimenpitein.
   6 artikla
   Tukikelpoisuuskriteerit
   Kaikkien ISA2-ohjelmasta rahoitettavien toimien on täytettävä kaikki seuraavat tukikelpoisuuskriteerit:

               a)

               edellä 1 artiklan 1 kohdassa säädetyt ISA2-ohjelman tavoitteet;

               b)

               yksi tai useampi 3 artiklassa säädetyistä ISA2-ohjelman toimista;

               c)

               edellä 4 artiklassa säädetyt ISA2-ohjelman yleiset periaatteet;

               d)

               jäljempänä 11 artiklassa säädetyt rahoitusta koskevat edellytykset.

         7 artikla
   Priorisointi
   1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, kaikki toimet, jotka täyttävät tukikelpoisuuskriteerit, on asetettava etusijajärjestykseen seuraavia priorisointikriteerejä noudattaen:

               a)

               toimen vaikutus yhteentoimivuuteen, mitä mitataan sillä, kuinka tärkeä ja välttämätön toimi on yhteentoimivuuden toteuttamisen kannalta kaikkialla unionissa;

               b)

               toimen soveltamisala, jota mitataan sen horisontaalisella vaikutuksella kaikkiin asianomaisiin aloihin toimen toteuttamisen jälkeen;

               c)

               toimen maantieteellinen kattavuus, jota mitataan sillä, kuinka monessa jäsenvaltiossa sekä eurooppalaisessa julkishallinnossa toimi on otettu käyttöön;

               d)

               toimen kiireellisyys, jota mitataan sen mahdollisen vaikutuksen perusteella, ottaen huomioon muiden rahoituslähteiden puute;

               e)

               toimen uudelleenkäytettävyys, jota mitataan sillä, missä määrin sen tuloksia voidaan käyttää uudelleen;

               f)

               se, että toimi käyttää uudelleen olemassa olevia yhteisiä toteutuspuitteita ja yhteentoimivuusratkaisujen osatekijöitä;

               g)

               toimen yhteys unionin aloitteisiin, jota mitataan sillä, missä määrin toimen osalta tehdään yhteistyötä unionin aloitteiden, kuten digitaalisten sisämarkkinoiden, kanssa ja myötävaikutetaan niihin.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut priorisointikriteerit ovat samanarvoisia. Tukikelpoiset toimet, jotka täyttävät useampia kriteerejä kuin muut tukikelpoiset toimet, on asetettava etusijalle työohjelmaan sisällyttämisessä.
   8 artikla
   Täytäntöönpanosäännöt
   1.   ISA2-ohjelman toteutuksessa on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.
   2.   Kansallisten ja unionin tietojärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi yhteentoimivuusratkaisuja määritettäessä on viitattava tietojenvaihtoa ja palvelujen integrointia koskeviin olemassa oleviin ja uusiin eurooppalaisiin standardeihin taikka julkisesti saatavilla oleviin tai avoimiin eritelmiin.
   3.   Yhteentoimivuusratkaisujen vahvistamisen tai parantamisen on, mikäli tarkoituksenmukaista, perustuttava keskusteluun, kokemustenvaihtoon sekä hyvien toimintatapojen vaihtoon ja niiden käytön edistämiseen tai niiden yhteydessä on noudatettava näitä toimintaperiaatteita. Tätä tarkoitusta varten komissio saattaa yhteen asianomaiset sidosryhmät ja järjestää konferensseja, seminaareja ja muita kokouksia ISA2-ohjelmassa käsitellyistä kysymyksistä.
   4.   Toteutettaessa yhteentoimivuusratkaisuja ISA2-ohjelman puitteissa on mahdollisuuksien mukaan otettava asianmukaisesti huomioon eurooppalainen yhteentoimivuuden viitearkkitehtuuri.
   5.   Yhteentoimivuusratkaisut ja niiden päivitykset on mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä Euroopan yhteentoimivuuskartoitukseen ja asetettava saataville, jotta eurooppalaiset julkishallinnot voivat käyttää niitä uudelleen.
   6.   Komissio kannustaa aina jäsenvaltioita liittymään toimiin tai hankkeisiin missä tahansa vaiheessa ja mahdollistaa tämän.
   7.   ISA2-ohjelmasta rahoitettavissa yhteentoimivuusratkaisuissa on päällekkäisyyksien välttämiseksi viitattava tarvittaessa asiaan liittyvissä unionin tai jäsenvaltioiden aloitteissa aikaansaatuihin tuloksiin ja käytettävä uudelleen olemassa olevia yhteentoimivuusratkaisuja.
   8.   Mahdollisimman suuren synergian aikaansaamiseksi sekä täydentävyyden ja yhteispanostuksen varmistamiseksi toimia on mahdollisuuksien mukaan koordinoitava muiden asiaan liittyvien unionin aloitteiden kanssa.
   9.   ISA2-ohjelmassa vahvistettujen tai parannettujen yhteentoimivuusratkaisujen on perustuttava kokemustenvaihtoon sekä hyvien toimintatapojen vaihtoon ja niiden käytön edistämiseen. ISA2-ohjelman on edistettävä yhteisöjen luomiseen tähtääviä toimenpiteitä yhteisen edun mukaisten toteutuspuitteiden ja ratkaisujen yhteydessä, ja siihen on otettava mukaan asianomaiset sidosryhmät, mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja yliopistot.
   9 artikla
   Työohjelma
   1.   Komissio hyväksyy viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2016 toimien toteuttamiseksi täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan työohjelma koko tämän päätöksen soveltamisajalle. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä tämän työohjelman muuttamiseksi vähintään kerran vuodessa.
   Työohjelmassa yksilöidään, priorisoidaan, dokumentoidaan, valitaan, suunnitellaan, toteutetaan, käytetään ja arvioidaan toimia sekä tehdään tunnetuksi niiden tuloksia ja, ellei 11 artiklan 5 kohdasta muuta johdu, keskeytetään tai lopetetaan toimien rahoittaminen.
   2.   Toimia voidaan sisällyttää työohjelmaan ainoastaan sillä edellytyksellä, että niissä noudatetaan 6 ja 7 artiklaa.
   3.   ISA-ohjelmassa tai jossain muussa unionin aloitteessa käynnistetty ja kehitetty hanke voidaan sisällyttää työohjelmaan missä tahansa hankkeen vaiheessa.
   10 artikla
   Budjettisäännökset
   1.   Varoja annetaan käyttöön, kun hanke tai käytössä oleva ratkaisu sisällytetään työohjelmaan tai kun työohjelmassa ja sen mahdollisissa muutoksissa määritelty hankkeen vaihe on saatettu onnistuneesti päätökseen.
   2.   Sellaiset työohjelmaan tehtävät muutokset, jotka koskevat yli 400 000 euron toimikohtaisia talousarviomäärärahoja, hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
   3.   ISA2-ohjelmassa toteutettavat toimet voivat edellyttää ulkopuolisten palvelujen hankkimista, jolloin on sovellettava asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 vahvistettuja unionin hankintasääntöjä.
   11 artikla
   Toimien rahoittaminen
   1.   Yhteisten toteutuspuitteiden ja yleiskäyttöisten työkalujen kehittäminen, vahvistaminen ja parantaminen rahoitetaan ISA2-ohjelmasta. Tällaisten toteutuspuitteiden ja työkalujen käytön rahoittavat eurooppalaiset julkishallinnot.
   2.   Yhteisten palvelujen kehittäminen, vahvistaminen, saattaminen valmiiksi ja parantaminen rahoitetaan ISA2-ohjelmasta. Tällaisten palvelujen keskitetty toiminta unionin tasolla voidaan myös rahoittaa ISA2-ohjelmasta tapauksissa, joissa tällainen toiminta palvelee unionin etua ja on asianmukaisesti perusteltu työohjelmassa. Kaikissa muissa tapauksissa näiden palvelujen käyttö rahoitetaan muilla keinoin.
   3.   Yhteentoimivuusratkaisut, jotka on otettu ISA2-ohjelmaan niiden saattamiseksi valmiiksi tai ylläpitämiseksi väliaikaisesti, rahoitetaan ISA2-ohjelmasta, kunnes ne siirtyvät muiden ohjelmien tai aloitteiden vastuulle.
   4.   Liitännäistoimenpiteet rahoitetaan ISA2-ohjelmasta.
   5.   Toimen rahoittaminen voidaan keskeyttää tai lopettaa 5 artiklan nojalla toteutetun seurannan ja valvonnan tulosten mukaisesti sekä sen perusteella, arvioidaanko toimen olevan edelleen yksilöityjen tarpeiden mukainen sekä toimiva ja tehokas.
   12 artikla
   Komiteamenettely
   1.   Komissiota avustaa eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja käsittelevä komitea, jäljempänä ’ISA2-komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
   2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
   3.   Komissio hyväksyy asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa. Näiden säädökset ovat voimassa enintään kuusi kuukautta.
   13 artikla
   Seuranta ja arviointi
   1.   Komissio seuraa säännöllisesti ISA2-ohjelman toteutusta ja vaikutusta sen arvioimiseksi, ovatko sen toimet edelleen yksilöityjen tarpeiden mukaisia. Komissio selvittää myös mahdollisuuksia synergioihin täydentävien unionin ohjelmien kanssa.
   2.   Komissio laatii ISA2-ohjelman toteutuksesta ja tuloksista vuosittain kertomuksen ISA2-komitealle, Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle tai vastaaville valiokunnille, neuvostolle ja alueiden komitealle.
   Komissio seuraa säännöllisesti yhteentoimivuusratkaisujen toteuttamista ja uudelleenkäyttöä unionissa osana 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti vahvistettua työohjelmaa.
   3.   Komissio tekee ISA2-ohjelmasta väliarvioinnin viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2019 ja loppuarvioinnin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 ja toimittaa näiden arviointien tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään samoina päivinä. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta tai asiasta vastaavat valiokunnat voivat tässä yhteydessä pyytää komissiota esittelemään arviointien tulokset ja vastaamaan niiden jäsenten esittämiin kysymyksiin.
   4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetuissa arvioinneissa tarkastellaan muun muassa ISA2-ohjelman toimien merkityksellisyyttä, toimivuutta, tehokkuutta, hyödyllisyyttä, soveltuvissa tapauksissa yritysten ja kansalaisten tyytyväisyys mukaan lukien, sekä kestävyyttä ja johdonmukaisuutta. Loppuarvioinnissa tarkastellaan lisäksi sitä, missä määrin ISA2-ohjelma on saavuttanut tavoitteensa, kuten yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäytön unionissa, ja siinä kiinnitetään erityistä huomiota eurooppalaisten julkishallintojen ilmaisemiin tarpeisiin.
   5.   Näissä arvioinneissa ISA2-ohjelman tuloksellisuutta arvioidaan suhteessa 1 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen ja 4 artiklan b alakohdassa vahvistettujen periaatteiden noudattamiseen. Tavoitteiden saavuttamisen mittaamiseen käytetään erityisesti eurooppalaisille julkishallinnoille toimitettujen ja niiden käyttämien keskeisten yhteentoimivuuden mahdollistajien ja julkishallintoja tukevien välineiden lukumäärää. ISA2-ohjelman tuloksia ja vaikutuksia mittaavat indikaattorit määritellään työohjelmassa.
   6.   Arvioinneissa tarkastellaan hyötyjä, joita toimista on koitunut unionille yhteisten politiikkojen edistämisen kannalta, yksilöidään mahdolliset päällekkäisyydet ja arvioidaan johdonmukaisuutta sellaisten osa-alueiden kanssa, joilla on parantamisen varaa, ja todennetaan synergiat muiden unionin aloitteiden kanssa, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineen kanssa.
   Arvioinneissa arvioidaan ISA2-ohjelman toimien merkitystä paikallis- ja alueviranomaisten kannalta julkishallintojen yhteentoimivuuden sekä julkisten palvelujen tuottamisen toimivuuden parantamiseksi.
   7.   Arviointeihin on sisällyttävä soveltuvin osin tietoja

               a)

               määrällisesti ja laadullisesti arvioitavissa olevista hyödyistä, joita yhteentoimivuusratkaisut tuottavat yhdistämällä tieto- ja viestintätekniikkaa loppukäyttäjien tarpeisiin;

               b)

               yhteentoimivien tieto- ja viestintätekniikkapohjaisten ratkaisujen määrällisesti ja laadullisesti arvioitavissa olevista vaikutuksista.

         8.   Loppuun saatettuja tai keskeytettyjä toimia arvioidaan vielä ohjelman yleisen arvioinnin yhteydessä. Niitä seurataan suhteessa siihen, mikä on niiden asema yhteentoimivuuden osalta Euroopassa, ja niitä arvioidaan suhteessa käyttäjien hyväksyntään, käyttöön ja uudelleenkäytettävyyteen.
   14 artikla
   Kansainvälinen yhteistyö
   1.   Muut Euroopan talousalueeseen kuuluvat maat ja EU:n jäsenehdokasvaltiot voivat osallistua ISA2-ohjelmaan unionin kanssa tekemiensä sopimusten puitteissa.
   2.   Yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tai elinten kanssa edistetään, erityisesti Euro–Välimeri-kumppanuuden ja itäisen kumppanuuden puitteissa ja naapurimaiden, erityisesti Länsi-Balkanin maiden ja Mustanmeren alueen maiden, kanssa. Tähän liittyviä kustannuksia ei kateta ISA2-ohjelmasta.
   3.   ISA2-ohjelma edistää mahdollisuuksien mukaan ratkaisujensa uudelleenkäyttöä kolmansissa maissa.
   15 artikla
   Muut kuin unionin aloitteet
   ISA2-ohjelmassa luotuja tai käytettyjä yhteentoimivuusratkaisuja voidaan käyttää myös muissa kuin unionin aloitteissa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, edellyttäen että tästä ei aiheudu menoja unionin yleiseen talousarvioon eikä yhteentoimivuusratkaisuun liittyvä keskeisin unionin tavoite vaarannu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin muiden politiikkojen soveltamista.
   16 artikla
   Tietosuoja
   ISA2-ohjelmassa käytettävillä yhteentoimivuusratkaisuilla suoritettavassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava direktiiveissä 95/46/EY ja 2002/58/EY sekä asetuksessa (EY) N:o 45/2001 vahvistettuja periaatteita ja säännöksiä.
   17 artikla
   Varainhoitoa koskevat säännökset
   1.   Rahoituspuitteet ISA2-ohjelman toteuttamiseksi sen soveltamisaikana ovat 130 928 000 euroa.
   2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.
   3.   ISA2-ohjelmaan osoitetulla määrärahoilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään säännölliseen valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan.
   18 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.
   Sen estämättä, mitä tämän artiklan toisessa kohdassa säädetään, 13 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen 31 päivään joulukuuta 2021 saakka.

      Tehty Strasbourgissa 25 päivänä marraskuuta 2015.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. SCHMIT

      (1)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 99.

      (2)  EUVL C 140, 28.4.2015, s. 47.

      (3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. marraskuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 23. marraskuuta 2015.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/17/EU, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2012, neuvoston direktiivin 89/666/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2005/56/EY ja 2009/101/EY muuttamisesta keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden yhteenliittämisen osalta (EUVL L 156, 16.6.2012, s. 1).

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus) (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60).

      (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä (EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4).

      (9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi (EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1).

      (10)  https://e-justice.europa.eu

      (11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

      (12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/37/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta (EUVL L 175, 27.6.2013, s. 1).

      (14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

      (15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

      (16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

      (17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

      (18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

      (19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

      (20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/55/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, sähköisestä laskutuksesta julkisissa hankinnoissa (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 1).

      (21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

      (22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta (EUVL L 86, 21.3.2014, s. 14).

      (23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1719/1999/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1999, eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen (EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1).

      (24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/1999/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1999, eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisten verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi (EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9).

      (25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) (EUVL L 144, 30.4.2004, s. 62).

      (26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) (EUVL L 260, 3.10.2009, s. 20).

      (27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2120, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, avointa internetyhteyttä koskevista toimenpiteistä ja yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY sekä verkkovierailuista yleisissä matkaviestinverkoissa unionin alueella annetun asetuksen (EU) N:o 531/2012 muuttamisesta (EUVL L 310, 26.11.2015, s. 1).

      (28)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).


title: 2008/903/EY: Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008 , Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Sveitsin valaliitossa

text:
               5.12.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/15

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 27 päivänä marraskuuta 2008,
   Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Sveitsin valaliitossa
   (2008/903/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin 26 päivänä lokakuuta 2004 (2) ja joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2008 (3), ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sopimuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan Sveitsin valaliitossa vasta neuvoston asiaa koskevan päätöksen perusteella sen jälkeen, kun neuvosto on vakuuttunut siitä, että mainitun säännöstön täytäntöönpanon edellytykset täyttyvät.

               (2)

               Neuvosto katsoi, tarkistettuaan, että Sveitsin vaaliliitto täytti vaaditut edellytykset Schengenin säännöstön kyseessä olevan tietosuojaa koskevan osan soveltamiseksi, päätöksessään 2008/421/EY (4), että Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä voidaan soveltaa Sveitsin valaliittoon 14 päivästä elokuuta 2008.

               (3)

               Neuvosto on nyt varmistanut pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta 16 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn toimeenpanevan komitean päätöksessä (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (5) esitettyjen sovellettavien Schengen-arviointimenettelyjen mukaisesti, että Sveitsin valaliitto on täyttänyt Schengenin säännöstön soveltamisen edellytykset seuraavilla muilla Schengenin säännöstön aloilla: maarajat, poliisiyhteistyö, Schengenin tietojärjestelmä ja viisumit.

               (4)

               Neuvosto totesi 27 päivänä marraskuuta 2008, että Sveitsin valaliitto täyttää kutakin mainittua alaa koskevat edellytykset.

               (5)

               Mitä tulee Schengenin säännöstön arviointiin ja soveltamiseen ilmarajoilla, uusia arviointikäyntejä olisi toteutettava myöhemmin.

               (6)

               Näin ollen on mahdollista asettaa päivämäärät, joista alkaen Sveitsin valaliiton on täysimääräisesti sovellettava Schengenin säännöstöä, eli päivämäärät, joista alkaen henkilötarkastukset Sveitsin valaliittoon rajoittuvilla sisärajoilla olisi lopetettava. Mikäli myöhemmät arviointikäynnit ilmarajoilla eivät tuota lopullista tulosta, ilmarajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistamista sääntelevän Schengenin säännöstön soveltamiselle asetettua päivämäärää olisi arvioitava uudelleen.

               (7)

               Päätöksessä 2008/421/EY säädetyt Schengenin tietojärjestelmän käyttöä koskevat rajoitukset olisi poistettava siitä päivästä alkaen, joka on kyseisistä päivämääristä aikaisin.

               (8)

               Sopimuksen 15 artiklan 4 kohdan sekä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (6) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti jälkimmäistä sopimusta olisi sovellettava 12 päivästä joulukuuta 2008.

               (9)

               Tanskan ja Sveitsin valaliiton keskinäisistä oikeuksista ja velvollisuuksista tehdyssä Sveitsin valaliiton ja Tanskan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa, joka koskee niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka perustuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastoon, määrätään, että sitä sovelletaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanon, soveltamisen ja kehittämisen osalta siitä päivästä alkaen, jona sopimus tulee voimaan.

               (10)

               Sopimuksen 15 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan sekä ottaen huomioon sen, että Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta soveltaa Schengenin säännöstön osien voimaansaattamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/926/EY (7) mukaisesti Schengenin säännöstöä osittain, ja erityisesti kyseisen päätöksen 1 artiklan ensimmäisen kohdan, ainoastaan osaa niistä Schengenin säännöstön määräyksistä, joita sovelletaan Sveitsin valaliittoon sen suhteissa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltaviin jäsenvaltioihin, olisi sovellettava Sveitsin valaliiton suhteissa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (11)

               Sopimuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan ja ottaen huomioon sen, että Kypros sekä Bulgaria ja Romania soveltavat Schengenin säännöstöä osittain, ensin mainittu vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja viimeksi mainitut vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ainoastaan osaa niistä Schengenin säännöstön määräyksistä, joita sovelletaan kyseisissä jäsenvaltioissa, olisi sovellettava Sveitsin valaliittoon sen suhteissa mainittuihin jäsenvaltioihin.

               (12)

               Sveitsin valaliiton, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa Schengenin säännöstön täytäntöönpanosta, soveltamisesta ja kehittämisestä ja niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Sveitsissä, Islannissa ja Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, määrätään, että sitä sovelletaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanon, soveltamisen ja kehittämisen osalta siitä päivästä alkaen, jona sopimus tulee voimaan,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   1.   Kaikkia sopimuksen liitteissä A ja B tarkoitettuja määräyksiä ja mahdollisia säädöksiä, jotka kehittävät edelleen yhtä tai useampaa edellä mainituista määräyksistä, sovelletaan Sveitsin valaliittoon sen suhteissa Belgian kuningaskuntaan, Tšekin tasavaltaan, Tanskan kuningaskuntaan, Saksan liittotasavaltaan, Viron tasavaltaan, Kreikan tasavaltaan, Espanjan kuningaskuntaan, Ranskan tasavaltaan, Italian tasavaltaan, Latvian tasavaltaan, Liettuan tasavaltaan, Luxemburgin suuherttuakuntaan, Unkarin tasavaltaan, Maltan tasavaltaan, Alankomaiden kuningaskuntaan, Itävallan tasavaltaan, Puolan tasavaltaan, Portugalin tasavaltaan, Slovenian tasavaltaan, Slovakian tasavaltaan, Suomen tasavaltaan ja Ruotsin kuningaskuntaan 12 päivästä joulukuuta 2008.
   Siltä osin kuin kyseisissä määräyksissä säännellään henkilötarkastusten poistamista sisärajoilla, niitä sovelletaan ilmarajoihin 29 päivästä maaliskuuta 2009. Neuvosto voi tehdä päätöksen kyseisen määräpäivän lykkäämisestä niiden jäsenvaltioiden hallituksia edustavien neuvoston jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä, joihin sovelletaan sisärajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistamista koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä. Tällöin neuvosto asettaa uuden määräpäivän edellä mainittujen jäsenten yksimielisellä päätöksellä.
   Kaikki Schengenin tietojärjestelmän käyttöä koskevat rajoitukset poistetaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joita asia koskee, 8 päivästä joulukuuta 2008.
   2.   Niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin kuningaskunta ovat saattaneet voimaan neuvoston päätöksen 2004/926/EY 1 artiklan perusteella, ja mahdollisia säädöksiä, joilla kehitetään edelleen yhtä tai useampaa edellä mainituista määräyksistä, sovelletaan Sveitsin valaliittoon sen suhteissa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin kuningaskuntaan 12 päivästä joulukuuta 2008 alkaen.
   3.   Niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita sovelletaan Kyprokseen sekä Bulgariaan ja Romaniaan, ensiksi mainittuun vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdan perusteella ja viimeksi mainittuihin vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdan perusteella, ja mahdollisia säännöksiä, joilla kehitetään edelleen yhtä tai useampaa edellä mainituista määräyksistä, sovelletaan Sveitsin valaliittoon sen suhteissa Kyprokseen, Bulgariaan ja Romaniaan 12 päivästä joulukuuta 2008 alkaen.
   2 artikla
   Poiketen luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske 15 päivänä maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (8) liitteestä II, Sveitsille annetaan lupa säilyttää viisumivapaus Antigua ja Barbudan, Bahaman, Barbadoksen sekä Saint Kitts ja Nevisin osalta 12 päivästä joulukuuta 2008 alkaen siihen saakka, kun Euroopan yhteisön ja kunkin mainitun maan väliset viisumivapaussopimukset tulevat voimaan.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. ALLIOT-MARIE

      (1)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

      (2)  Neuvoston päätökset 2004/849/EY (EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26) ja 2004/860/EY (EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78).

      (3)  Neuvoston päätökset 2008/146/EY (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.) ja 2008/149/YOS (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50).

      (4)  EUVL L 149, 7.6.2008, s. 74.

      (5)  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 138.

      (6)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 5.

      (7)  EUVL L 395, 31.12.2004, s. 70.

      (8)  EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.


title: Neuvoston päätös, annettu 2 päivänä syyskuuta 2014 , neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015

text:
               3.9.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 295/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 2 päivänä syyskuuta 2014,
   neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015
   (2014/C 295/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan 3 kohdan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               1.

               Komissio toimitti 25 päivänä kesäkuuta 2014 ehdotuksen, joka sisältää esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015 (1).

               2.

               Neuvosto tarkasteli komission ehdotusta määritelläkseen kannan, joka on tulojen osalta yhdenmukainen Euroopan yhteisöjen omista varoista 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2) kanssa ja menojen osalta yhdenmukainen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) kanssa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Neuvosto vahvisti 2 päivänä syyskuuta 2014 neuvoston kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015.
   Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/.

      Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. GOZI

      (1)  COM(2014) 300 final.

      (2)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.


Avis juridique important

|

32004D0009

2004/9/EY: Komission päätös, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan vakuutus- ja työeläkekomitean perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 003 , 07/01/2004 s. 0034 - 0035

Komission päätös,tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,Euroopan vakuutus- ja työeläkekomitean perustamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2004/9/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio teki kesäkuussa 2001 päätöksen 2001/527/EY(1) Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta ja päätöksen 2001/528/EY(2) Euroopan arvopaperikomitean perustamisesta.(2) Euroopan parlamentti ilmaisi 5 päivänä helmikuuta ja 21 päivänä marraskuuta 2002 antamissaan päätöslauselmissa hyväksyntänsä Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyä tarkastelleen asiantuntijakomitean loppuraportissaan esittämälle nelitasoiselle lähestymistavalle ja kehotti ulottamaan lähestymistavan tietyin osin pankki- ja vakuutusalalle edellyttäen, että neuvosto antaa selkeän sitoumuksen uudistuksesta, jolla varmistetaan asianmukainen tasapaino toimielinten välillä.(3) Neuvosto kehotti 3 päivänä joulukuuta 2002 komissiota toteuttamaan tällaiset järjestelyt pankki-, vakuutus- ja työeläkealoilla ja perustamaan mahdollisimman nopeasti uudet kyseisten alojen neuvoa-antavat komiteat.(4) Vakuutuskomitean perustamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/675/ETY(3) on perustettu vakuutuskomitea antamaan komissiolle vakuutusalan lainsäädännön kehittämistä koskevia neuvoja.(5) Komissio on antanut direktiiviehdotuksen, jolla muutettaisiin muun muassa direktiiviä 91/675/ETY, muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annettua ensimmäistä neuvoston direktiiviä 73/239/ETY(4), sellaisena kuin se on muutettuna, henkivakuutuksesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/83/EY(5) sekä finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/87/EY(6) vakuutuskomitean neuvoa-antavien tehtävien lakkauttamiseksi.(6) Tällainen muutos vaatii, että vastaavasti perustetaan samanaikaisesti uusi neuvoa-antava, jäljempänä Euroopan vakuutus- ja työeläkekomiteaksi kutsuttava ryhmä, joka antaa komissiolle neuvoja yhteisön vakuutus- ja työeläkelainsäädännön kehittämisestä.(7) Tämän varmistamiseksi tämä päätös tulee voimaan samanaikaisesti kuin direktiivi, jolla lakkautetaan neuvoa-antavan vakuutuskomitean yksinomaan neuvoa-antavat tehtävät.(8) Euroopan vakuutus- ja työeläkekomitealla on oltava valtuudet tutkia kaikki kysymykset, jotka liittyvät vakuutuksia ja työeläkkeitä koskevien yhteisön säännösten soveltamiseen, ja erityisesti sen tehtävänä on antaa komissiolle neuvoja uusista vakuutuksiin ja työeläkkeisiin liittyvistä säädösehdotuksista, joita komissio aikoo esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle; työeläkkeiden alalla Euroopan vakuutus- ja työeläkekomitea ei kuitenkaan tarkastele työ- ja sosiaalilainsäädäntöön liittyviä asioita, kuten työeläkejärjestelmiä, mukaan luettuina pakollinen jäsenyys ja työehtosopimusten tulokset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan yhteisön vakuutus- ja työeläkealan neuvoa-antava komitea, nimeltään "Euroopan vakuutus- ja työeläkekomitea", jäljempänä "komitea".2 artikla1. Komitea neuvoo komissiota sen pyynnöstä vakuutus- ja työeläkealojen politiikkaa koskevissa kysymyksissä sekä komission näihin aloihin liittyvissä ehdotuksissa. Komitea tutkii kaikki kysymykset, jotka liittyvät vakuutusta, jälleenvakuutusta ja työeläkkeitä koskevien yhteisön säännösten ja erityisesti näitä aloja koskevien direktiivien soveltamiseen.2. Komitea ei käsittele yksittäisiä vakuutusyrityksiä, jälleenvakuutusyrityksiä ja työeläkelaitoksia koskevia erityiskysymyksiä.3. Komitea ei kuitenkaan tarkastele työ- ja sosiaalilainsäädäntöön liittyviä asioita, kuten työeläkejärjestelmiä, erityisesti pakollista jäsenyyttä ja työehtosopimusten tuloksia.3 artikla1. Komitea koostuu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista. Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja.2. Komission päätöksellä 2004/6/EY(7) perustetun Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean puheenjohtaja osallistuu komitean kokouksiin tarkkailijana.3. Komissio voi kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita kokouksiinsa.4. Komissio antaa komitean käyttöön sihteeristön.5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.4 artiklaKomitea vahvistaa työjärjestyksensä. Se kokoontuu säännöllisesti ja aina tarpeen vaatiessa. Komissio voi pyytää komiteaa pitämään kiireellisen kokouksen, jos komissio katsoo tilanteen niin vaativan.5 artiklaTämä päätös tulee voimaan samana päivänä kuin direktiivi, jolla lakkautetaan neuvoa-antavan vakuutuskomitean yksinomaan neuvoa-antavat tehtävät.Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.Komission puolestaFrederik BolkesteinKomission jäsen(1) EYVL L 191, 13.7.2001, s. 43.(2) EYVL L 191, 13.7.2001, s. 45.(3) EYVL L 374, 31.12.1991, s. 32.(4) EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3.(5) EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1.(6) EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.(7) Ks. tämän virallisen lehden sivu 30.


Avis juridique important

|

32004D0259

2004/259/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä helmikuuta 2004, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvän pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta

Virallinen lehti nro L 081 , 19/03/2004 s. 0035 - 0036

Neuvoston päätös,tehty 19 päivänä helmikuuta 2004,valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvän pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta(2004/259/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),on kuullut alueiden komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:(1) Eräs yhteisön tavoitteista ympäristöpolitiikan alalla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti edistää sellaisia kansainvälisiä toimia, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin.(2) Yhteisö allekirjoitti Århusissa 24 päivänä kesäkuuta 1998 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvän pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä "pöytäkirja".(3) Pöytäkirjan tavoitteena on rajoittaa, vähentää tai poistaa pysyvien orgaanisten yhdisteiden vuotoja, päästöjä ja hävikkejä, jotka kaukokulkeutuessaan ilmakehässä valtiosta toiseen aiheuttavat haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön.(4) Pöytäkirjassa määrätään periaatteessa kolmentoista pysyväksi orgaaniseksi yhdisteeksi katsotun aineen tuotannon ja käytön lopettamisesta tai vähentämisestä. Lisäksi sopimuspuolten on toteutettava tehokkaita toimenpiteitä vähentääkseen tiettyjen aineiden vuotuisia kokonaispäästöjä tai pitääkseen ne vakaalla tasolla.(5) Pöytäkirja on avoinna yleissopimuksen sopimuspuolina olevien valtioiden ja alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen ratifiointia tai hyväksymistä taikka siihen liittymistä varten.(6) Koska suurin osa pöytäkirjan määräyksistä liittyy ympäristönsuojeluun ja ihmisten terveyden suojeluun, on aiheellista valita oikeusperustaksi perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta yhdessä 300 artiklan kanssa.(7) Pöytäkirja myötävaikuttaa yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. Yhteisön olisi sen vuoksi hyväksyttävä tämä pöytäkirja mahdollisimman pian.(8) Yhteisö on jo hyväksynyt pöytäkirjan alaan kuuluvia asioita koskevia säädöksiä, kuten tiettyjä tehoaineita sisältävien torjunta-aineiden markkinoille saattamisen ja käytön kieltämisestä 21 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/117/ETY(3) ja polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien käsittelystä (PCB/PCT) 16 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY(4),ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva pöytäkirja.Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet tallettaa hyväksymisasiakirja Euroopan yhteisön puolesta Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan pöytäkirjan 16 artiklan mukaisesti.Tehty Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 2004.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. McDowell(1) Lausunto annettu 20. marraskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) Lausunto annettu 19. lokakuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL L 33, 8.2.1979, s. 36, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).(4) EYVL L 243, 24.9.1996, s. 31.


Avis juridique important

|

32002D0993

2002/993/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 2002, Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2002 parafoidun Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 348 , 21/12/2002 s. 0120 - 0153

Neuvoston päätös,tehty 16 päivänä joulukuuta 2002,Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2002 parafoidun Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta(2002/993/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta Nepalin kuningaskunnan kanssa sopimuksen tekstiilituotteiden kaupasta.(2) Sopimus parafoitiin 23 päivänä lokakuuta 2002.(3) Sopimusta olisi aiheellista soveltaa väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2003 vastavuoroisuusperiaatetta noudattaen, kunnes sen virallisen tekemisen edellyttämät asiaankuuluvat menettelyt saadaan päätökseen,(4) sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan yhteisön puolesta edellytyksin, että sopimus mahdollisesti tehdään myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan sopimus tekstiilituotteiden kaupasta edellyttäen, että neuvosto tekee päätöksen mainitun sopimuksen tekemisestä.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta edellytyksin, että se myöhemmin tehdään.3 artiklaSopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2003 vastavuoroisuusperiaatetta noudattaen, kunnes sen tekemistä koskevat menettelyt saadaan päätökseen.Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2002.Neuvoston puolestaPuhemiesM. Fischer Boel


Avis juridique important

|

32004D0007

2004/7/EY: Komission päätös, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta tehdyn päätöksen 2001/527/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 003 , 07/01/2004 s. 0032 - 0032

Komission päätös,tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta tehdyn päätöksen 2001/527/EY muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2004/7/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio teki kesäkuussa 2001 päätöksen 2001/527/EY(1) Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta ja päätöksen 2001/528/EY(2) Euroopan arvopaperikomitean perustamisesta.(2) Euroopan parlamentti vahvisti 5 päivänä helmikuuta 2002 ja 21 päivänä marraskuuta 2002 antamissaan päätöslauselmissa Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyä tarkastelleen asiantuntijakomitean loppuraportissa esitetyn nelitasoisen sääntelymallin ja kehotti ulottamaan kyseisen lähestymistavan eräiltä osin pankki- ja vakuutusaloille sillä edellytyksellä, että neuvosto sitoutuu selvästi uudistukseen asianmukaisen toimielinten välisen tasapainon takaamiseksi.(3) Arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetulla neuvoston direktiivillä 85/611/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/108(4), perustettiin yhteissijoitusyritysten yhteyskomitea, jonka tehtävänä on helpottaa direktiivin yhdenmukaista täytäntöönpanoa käymällä säännöllisiä keskusteluja niistä direktiivin soveltamiseen liittyvistä käytännön ongelmista, joiden osalta sitä pidetään hyödyllisenä, helpottaa yhteisymmärrykseen pääsemistä jäsenvaltioiden kesken ja neuvoa tarvittaessa komissiota direktiiviin tehtävistä muutoksista.(4) Neuvosto kehotti 3 päivänä joulukuuta 2002 komissiota ryhtymään toimenpiteisiin kyseisten tehtävien ja toimivaltuuksien siirtämiseksi arvopaperialalla jo perustetuille komiteoille.(5) Komissio on ehdottanut direktiiviä, jolla muutetaan muun muassa direktiiviä 85/611/ETY tämän direktiivin 53 artiklan mukaisten yhteissijoitusyritysten yhteyskomitean tehtävien kumoamiseksi ja saman direktiivin 53 a artiklan mukaisten tehtävien siirtämiseksi päätöksellä 2001/528/EY perustetulle Euroopan arvopaperikomitealle.(6) Muutos edellyttää päätöksen 2001/527/EY 2 artiklassa määriteltyjen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean toimivaltuuksien muuttamista vastaavasti ja samanaikaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan päätös 2001/527/EY seuraavasti:1) Korvataan 2 artikla seuraavasti:" 2 artiklaKomitean tehtävänä on neuvoa komissiota erityisesti arvopaperialan, mukaan lukien arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset (yhteissijoitusyritykset), täytäntöönpanotoimia koskevissa ehdotuksissa joko komission pyynnöstä komission mahdollisesti asettaman ja asian kiireellisyyden mukaan määräytyvän määräajan puitteissa tai omasta aloitteestaan."2) Korvataan 3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:"Komitean jäsenet ovat arvopaperialan, mukaan lukien yhteissijoitusyritykset, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten korkean tason edustajia."2 artiklaPäätös tulee voimaan samana päivänä kuin mahdollinen direktiivi, jolla muutetaan yhteissijoitusyritysten yhteyskomitean tehtäviä niiden siirtämiseksi Euroopan arvopaperikomitealle.Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.Komission puolestaFrederik BolkesteinKomission jäsen(1) EYVL L 191, 13.7.2001, s. 43.(2) EYVL L 191, 13.7.2001, s. 45.(3) EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3.(4) EYVL L 41, 13.2.2002, s. 35.


Avis juridique important

|

32001D0528

2001/528/EY: Komission päätös, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2001, Euroopan arvopaperikomitean perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1493)

Virallinen lehti nro L 191 , 13/07/2001 s. 0045 - 0046

Komission päätös,tehty 6 päivänä kesäkuuta 2001,Euroopan arvopaperikomitean perustamisesta(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1493)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/528/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön ensisijaisia tavoitteita on perustamissopimuksen 49 ja 56 artiklassa tarkoitettu palveluiden tarjoamisen vapaus ja pääomien vapaa liikkuminen.(2) Rahoituspalveluiden todellisten yhtenäismarkkinoiden muodostaminen avoimen markkinatalouden ja vapaan kilpailun periaatteen mukaisesti on välttämätöntä yhteisön taloudellisen kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta.(3) Komission laatimassa rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmassa(1) on todettu rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja siinä korostetaan, että on tarpeen perustaa arvopaperikomitea, joka osaltaan auttaa yhteisön arvopaperialan lainsäädännön valmistelussa.(4) Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti panemaan tämän toimintasuunnitelman täytäntöön vuoteen 2005 mennessä.(5) Neuvosto asetti 17 päivänä heinäkuuta 2000 Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyä tarkastelevan viisaiden komitean.(6) Viisaiden komitean loppuraportissa kehotettiin perustamaan kaksi neuvoa-antavaa komiteaa eli Euroopan arvopaperikomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista, ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, joka koostuu arvopaperialan kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johtavista edustajista, joiden tehtävänä on muun muassa antaa neuvoja Euroopan komissiolle.(7) Euroopan unionin arvopaperimarkkinoiden sääntelyn tehostamisesta antamassaan päätöslauselmassa Tukholman Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti komission aikomukseen perustaa välittömästi arvopaperikomitea, jossa on jäsenvaltioiden korkean tason virkamiehiä ja jonka puheenjohtajana toimii komissio.(8) Viisaiden komitean loppuraportissa korostettiin, että direktiivien ja asetusten soveltamiseksi tarvitaan täytäntöönpanotoimia, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden viimeisin kehitys.(9) Euroopan arvopaperimarkkinakomitea toimii elimenä, jossa pohditaan arvopaperimarkkinoita koskevia asioita, keskustellaan niistä ja annetaan niitä koskevia neuvoja Euroopan komissiolle.(10) Euroopan arvopaperikomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.(11) Tällä päätöksellä perustetaan Euroopan arvopaperikomitea neuvoa-antavaksi elimeksi. Komission ehdottamien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymien erityissäännösten mukaisesti arvopaperikomitea toimii myös sääntelykomiteana komiteamenettelystä vuonna 1999 tehdyn päätöksen mukaisesti ja auttaa komissiota sen tehdessä päätöksiä täytäntöönpanotoimista EY:n perustamissopimuksen 202 artiklan nojalla,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTäten perustetaan yhteisöön arvopaperialan komitea, jonka nimi on Euroopan arvopaperikomitea (jäljempänä "komitea").2 artiklaKomitean tehtävänä on neuvoa komissiota arvopaperipolitiikkaa koskevissa asioissa sekä lainsäädäntöehdotuksissa, joita komissio mahdollisesti antaa arvopaperialalla.3 artiklaKomitean jäsenet ovat jäsenvaltion korkean tason edustajia, ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja.Komission päätöksellä 2001/527/EY(2) perustetun Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean puheenjohtaja osallistuu komitean kokouksiin tarkkailijana.Komitea voi kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita kokouksiin.4 artiklaKomitea voi perustaa työryhmiä.5 artiklaKomitea hyväksyy oman työjärjestyksensä.Komissio antaa komitean käyttöön sihteeristön.6 artiklaKomitea aloittaa tehtävänsä 7 päivänä kesäkuuta 2001.Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2001.Komission puolestaFrederik BolkesteinKomission jäsen(1) KOM(1999) 232 lopullinen.(2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 43.