title: 2006/167/EY: Neuvoston päätös, tehty  21 päivänä helmikuuta 2006 , Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehtyyn sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               28.2.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 57/15

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 21 päivänä helmikuuta 2006,
   Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehtyyn sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2006/167/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa pöytäkirjan, joka liitetään Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio.

               (2)

               Pöytäkirja allekirjoitettiin 13 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti Euroopan yhteisön puolesta 29 päivänä kesäkuuta 2005 sillä edellytyksellä, että pöytäkirja tehdään.

               (3)

               Pöytäkirja olisi hyväksyttävä.

               (4)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen tekemiseen ja soveltamiseen.

               (5)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehtyyn sopimukseen liitettävä pöytäkirja.
   Pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee pöytäkirjan 5 artiklan toisessa alakohdassa edellytetyn ilmoituksen (2).
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. GASTINGER

      (1)  Lausunto annettu 13. joulukuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  Pöytäkirja tulee voimaan sopimuspuolten ilmoitusta seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.
    ---documentbreak---

               28.2.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 57/16

         Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehtyyn sopimukseen liitettävä
   PÖYTÄKIRJA
   EUROOPAN YHTEISÖ
   sekä
   ISLANNIN TASAVALTA
   ja
   NORJAN KUNINGASKUNTA,
   jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
   PITÄVÄT MIELESSÄ, että Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston nojalla hyväksytyt toimenpiteet eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa,
   VIITTAAVAT Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan välinen sopimus’) 12 artiklaan, jonka mukaisesti Tanskan kuningaskunta voi pyytää osallistua sopimukseen,
   TOTEAVAT, että Tanska on pyytänyt 16 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan väliseen sopimukseen osallistumista,
   MUISTUTTAVAT MIELIIN, että Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen 12 artiklan mukaan sopimuspuolet määräävät Tanskan kuningaskunnan suostumuksella osallistumisen ehdoista sopimukseen liitettävässä pöytäkirjassa,
   KATSOVAT, että Tanskan ja yhteisön oli aiheellista tehdä ensin sopimus, jolla ratkaistaan erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomiovaltaan sekä kansainvälisiä sopimuksia koskevaan yhteensovittamiseen yhteisön ja Tanskan välillä liittyvät asiat,
   OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja Tanskan välisen sopimuksen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi (jäljempänä ’Euroopan yhteisön ja Tanskan välinen sopimus’),
   KATSOVAT, että on sen vuoksi tarpeen vahvistaa edellytykset, joilla Tanska osallistuu Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan väliseen sopimukseen, ja että on erityisesti tarpeen vahvistaa Islannin ja Norjan sekä Tanskan väliset oikeudet ja velvollisuudet,
   TOTEAVAT, että tämän pöytäkirjan voimaantulo perustuu Tanskan suostumukseen Tanskan valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Tanskan kuningaskunta osallistuu yhteisön sekä Islannin ja Norjan väliseen sopimukseen Euroopan yhteisön ja Tanskan välisessä sopimuksessa ja tässä pöytäkirjassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
   2 artikla
   1.   Tähän pöytäkirjaan liitetyn ja sen osan muodostavan Dublin II -asetuksen (1) säännöksiä sekä kyseisen asetuksen 27 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjä täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan kansainvälisen oikeuden nojalla Tanskan ja Islannin sekä Tanskan ja Norjan keskinäisiin suhteisiin.
   2.   Tähän pöytäkirjaan liitetyn ja sen osan muodostavan Eurodac-asetuksen (2) säännöksiä sekä kyseisen asetuksen 22 artiklan tai 23 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjä täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan kansainvälisen oikeuden nojalla Tanskan ja Islannin sekä Tanskan ja Norjan keskinäisiin suhteisiin.
   3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten muutoksia, joiden soveltamisesta Tanska antaa komissiolle ilmoituksen Euroopan yhteisön ja Tanskan välisen sopimuksen 3 artiklan mukaisesti ja joiden soveltamisesta Islanti ja Norja antavat komissiolle ilmoituksen Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen 4 artiklan mukaisesti, sovelletaan kansainvälisen oikeuden nojalla Tanskan ja Islannin sekä Tanskan ja Norjan keskinäisiin suhteisiin.
   4.   Dublin II -asetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä täytäntöönpanotoimenpiteitä ja Eurodac-asetuksen 22 artiklan tai 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joiden soveltamisesta Tanska antaa komissiolle ilmoituksen Euroopan yhteisön ja Tanskan välisen sopimuksen 4 artiklan mukaisesti ja joiden soveltamisesta Islanti ja Norja antavat komissiolle ilmoituksen Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen 4 artiklan mukaisesti, sovelletaan kansainvälisen oikeuden nojalla Tanskan ja Islannin sekä Tanskan ja Norjan keskinäisiin suhteisiin.
   3 artikla
   Islannilla ja Norjalla on oikeus esittää yhteisöjen tuomioistuimelle vastineita tai kirjallisia huomautuksia asioissa, joissa Tanskan tuomioistuin on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksen Euroopan yhteisön ja Tanskan välisen sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
   4 artikla
   1.   Jos Norja tai Islanti katsoo, että Tanska soveltaa tai tulkitsee tätä pöytäkirjaa virheellisesti, Norja tai Islanti voi pyytää, että asia otetaan virallisesti riita-asiana sekakomitean esityslistalle.
   2.   Jos Tanska katsoo, että Norja tai Islanti soveltaa tai tulkitsee tätä pöytäkirjaa virheellisesti, Tanskalla on oikeus pyytää komissiota ottamaan asia virallisesti riita-asiana sekakomitean esityslistalle. Komissio lisää asian esityslistalle.
   3.   Sekakomitean on ratkaistava riita 90 päivän kuluessa sen esityslistan hyväksymisestä, jolle riita on otettu. Tätä varten Tanskalla on oikeus esittää huomautuksia sekakomitealle.
   4.   Jos sekakomitea ratkaisee riita-asian tavalla, joka vaatii täytäntöönpanoa Tanskassa, Tanskan on 3 kohdassa esitetyssä määräajassa ilmoitettava sopimuspuolille, aikooko se panna sovintoratkaisun sisällön täytäntöön. Jos Tanska ilmoittaa, että se on päättänyt olla panematta sovintoratkaisun sisältöä täytäntöön, sovelletaan 5 kohtaa.
   5.   Jos sekakomitea ei kykene ratkaisemaan riitaa 3 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa, määräaikaa jatketaan 90 päivällä lopulliseen ratkaisuun pääsemiseksi. Jos sekakomitea ei ole tehnyt asiassa päätöstä määräajan päätyttyä, tämän pöytäkirjan voimassaolo päättyy määräajan viimeisenä päivänä.
   5 artikla
   Tämä pöytäkirja tulee voimaan sopimuspuolten ratifioitua tai hyväksyttyä sen. Ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjat talletetaan neuvoston pääsihteerin huostaan, joka toimii niiden tallettajana.
   Pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.
   Tämän pöytäkirjan voimaantulo riippuu myös siitä, saako pöytäkirjan tallentaja Tanskan kuningaskunnalta ennakolta nootin, jonka mukaan Tanskan kuningaskunta hyväksyy tämän pöytäkirjan määräykset ja julistaa soveltavansa 2 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä keskinäisiin suhteisiinsa Islannin ja Norjan kanssa.
   6 artikla
   Kukin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän pöytäkirjan tallettajalle osoittamallaan kirjallisella ilmoituksella. Irtisanomisilmoitus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua sen tallettamisesta.
   Tämän pöytäkirjan voimassaolo päättyy, jos yhteisön ja Tanskan välinen sopimus päättyy.
   Tämän pöytäkirjan voimassaolo päättyy, jos joko yhteisö tai sekä Islanti että Norja sanovat sen irti.

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio (EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1).

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi (EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1).
   PÖYTÄKIRJAN LIITE
   Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio (EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1)
   Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi (EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1)


title: 2013/695/EU: Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013 , Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen, viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

text:
               30.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 320/7

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 25 päivänä marraskuuta 2013,
   Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen, viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
   (2013/695/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Itäistä kumppanuutta koskevan Varsovan huippukokouksen yhteydessä 30 päivänä syyskuuta 2011 annetussa yhteisessä julkilausumassa vahvistetaan poliittinen tuki kansalaisten liikkuvuuden lisäämiselle poistamalla viisumipakko ja vahvistetaan aikomus toteuttaa asteittain toimia viisumivapauden toteuttamiseksi kansalaisten hyväksi sopivassa vaiheessa.

               (2)

               Neuvosto valtuutti 19 päivänä joulukuuta 2011 komission aloittamaan Azerbaidžanin tasavallan kanssa neuvottelut viisumien myöntämisen helpottamisesta koskevasta sopimuksesta Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välillä, jäljempänä ’sopimus’. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun sopimus parafoitiin 29 päivänä heinäkuuta 2013.

               (3)

               Sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               (4)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (1) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)

               Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välinen viisumien myöntämisen helpottamista koskeva sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (3).
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. PAVALKIS

      (1)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (2)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (3)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.


title: 2012/805/EU: Euroopan parlamentin päätös, annettu 23 päivänä lokakuuta 2012 , Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2010 tilien päättämisestä

text:
               20.12.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 350/95

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,
   annettu 23 päivänä lokakuuta 2012,
   Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2010 tilien päättämisestä
   (2012/805/EU)
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2010,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2010 sekä keskuksen vastaukset (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2012 antaman suosituksen (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ottaa huomioon vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuodelta 2010 koskevan päätöksen lykkäämisestä 10. toukokuuta 2012 tekemänsä päätöksen (2), sen liitteenä olevan päätöslauselman sekä Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajan vastaukset,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja erityisesti sen 185 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7. toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 (4) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (5) ja erityisesti sen 13 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (6) 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ja erityisesti sen 94 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kesäkuussa 2012 hyväksymän yhteisen julkilausuman hajautetuista erillisvirastoista ja sen liitteenä olevan yhteisen lähestymistavan, jotka perustuvat hajautettuja erillisvirastoja käsittelevän, maaliskuussa 2009 perustetun toimielinten välisen työryhmän työhön, sekä erityisesti yhteisen lähestymistavan hallintoa, toimintaa, suunnittelua, vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta koskevat osiot,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan toisen mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0300/2012),

               1.

               hyväksyy Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2010 tilien päättämisen;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan ympäristökeskuksen toiminnanjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Martin SCHULZ

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 366, 15.12.2011, s. 57.

      (2)  EUVL L 286, 17.10.2012, s. 356.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1.

      (5)  EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13.

      (6)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.


Avis juridique important

|

32000D0508

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 508/2000/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta

Virallinen lehti nro L 063 , 10/03/2000 s. 0001 - 0009

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 508/2000/EY,tehty 14 päivänä helmikuuta 2000,Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(2),noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 9 päivänä joulukuuta 1999 hyväksymän yhteisen tekstin,sekä katsovat seuraavaa:(1) Kulttuurilla on suuri itseisarvo kaikille Euroopan kansoille, se on olennainen osa Euroopan yhdentymistä, ja se vahvistaa osaltaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin vakiintumista ja elinvoimaa sekä yhteisön vaikutusta kansainvälisesti.(2) Kulttuuri on sekä taloudellinen että sosiaaliseen integroitumiseen ja kansalaisuuteen vaikuttava tekijä. Sillä on siten merkittävä tehtävä siinä, miten suhtaudutaan yhteisön kohtaamiin uusiin haasteisiin, kuten globalisaatio, tietoyhteiskunta, sosiaalinen yhteenkuuluvuus tai työpaikkojen luominen.(3) Vastatakseen kulttuurisen ulottuvuuden tarpeeseen Euroopan unionissa yhteisön on otettava kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon perustamissopimuksen muiden määräysten kuin sen 151 artiklan mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden kunnioittamiseksi ja edistämiseksi. Tältä osin komission olisi rohkaistava tietojen levittämistä mahdollisuuksista, joita rakennerahastot tarjoavat kulttuuriteollisuudelle rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(4) mukaisesti, sekä tehtävä tätä tarkoittavia selvityksiä.(4) Sen seurauksena, että kulttuurin merkitys eurooppalaiselle yhteiskunnalle kasvaa ja yhteisö kohtaa uusia haasteita 2000-luvun kynnyksellä, on tärkeätä lisätä yhteisön toiminnan tehokkuutta ja yhtenäisyyttä kulttuurin alalla aikaansaamalla sille yhtenäiset ohjelmointi- ja rahoituspuitteet vuosiksi 2000-2004 muistuttaen samalla sen tarpeellisuudesta, että kulttuuri otetaan yhä laajemmin huomioon yhteisön muissa politiikoissa. Neuvoston 22 päivänä syyskuuta 1997 tekemässä päätöksessä Euroopan kulttuuritoiminnan tulevaisuudesta(5) kehotetaan komissiota tekemään ehdotuksia perustamissopimuksen 151 artiklan täytäntöönpanemiseen tähtäävän yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta.(5) Jos kansalaisten toivotaan tukevan yhteisen Euroopan rakentamista ja osallistuvan täysimääräisesti siihen, on tarpeen enemmän korostaa heidän yhteisiä kulttuuriarvojaan ja juuriaan keskeisenä tekijänä heidän identiteettiään ja kuulumistaan vapauteen, demokratiaan, suvaitsevaisuuteen ja solidaarisuuteen perustuvaan yhteiskuntaan. Yhteisössä on tarpeen saavuttaa parempi tasapaino talouden ja kulttuurin välillä siten, että kyseiset osa-alueet voivat täydentää ja tukea toisiaan.(6) Perussopimuksella Euroopan unionin tehtäväksi asetetaan yhä tiiviimmän Euroopan kansojen välisen liiton luominen sekä myötävaikuttaminen siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan pienten kulttuurien ja vähemmän puhuttujen kielten aseman turvaamiseen.(7) Tämän vuoksi yhteisö on sitoutunut toimimaan Euroopan kansojen yhteisen kulttuurialueen kehittämiseksi, joka olisi avoin ja monimuotoinen ja perustuisi toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen, kaikkien kulttuurialalla toimivien väliseen yhteistyöhön, ja kulttuuritoimintoja suosiviin lainsäädäntöpuitteisiin, ja jossa kunnioitetaan kulttuurista monimuotoisuutta ja otetaan kulttuurinen ulottuvuus osaksi muita yhteisön politiikkoja perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti.(8) Euroopan kansojen yhteisen kulttuurialueen tekemiseksi eläväksi todellisuudeksi olisi tuettava luovaa toimintaa, edistettävä eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan kulttuuriperinnön arvostusta ja Euroopan kansojen keskinäistä kulttuurin ja historian tuntemusta sekä suosittava kulttuurivaihtoa kulttuuritietouden levittämiseksi ja yhteistyön ja luovan toiminnan aikaansaamiseksi.(9) Tässä yhteydessä olisi edistettävä laajempaa yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa kannustamalla näitä tekemään yhteistyösopimuksia yhteisten toimien toteuttamiseksi, tukemalla tarkemmin kohdennettuja, leimallisesti eurooppalaisia toimia, tukemalla erityisiä ja innovatiivisia toimia ja edistämällä euroopanlaajuisesti kiinnostavia aiheita koskevien tietojen vaihtoa ja keskustelua.(10) Päätöksellä N:o 719/96/EY(6), päätöksellä N:o 2085/97/EY(7) ja päätöksellä N:o 2228/97/EY(8) perustetuilla Kaleidoskooppi-, Ariane- ja Rafael-kulttuuriohjelmilla on saavutettu ensimmäinen myönteinen vaihe yhteisön kulttuuria tukevien toimien täytäntöönpanossa, mutta yhteisön kulttuuripanosta on selkiinnytettävä ja vahvistettava näiden ohjelmien arvioinnin ja tulosten perusteella.(11) Komission tiedonannon "Agenda 2000" mukaisesti yhteisön tasolla toteutettavien toimien tehokkuutta olisi lisättävä, erityisesti siten, että keskitetään sisäisiin politiikkoihin, mukaan lukien kulttuuritoiminta, käytettävissä olevia varoja.(12) On saatu runsaasti kokemuksia, erityisesti ensimmäisten kulttuuriohjelmien arvioinnista, kaikkien asianosaisten laajasta kuulemisesta sekä 29 ja 30 päivänä tammikuuta 1998 järjestetyn Euroopan unionin kulttuurifoorumin tuloksista.(13) Yhteisön kulttuuritoiminnassa olisi otettava huomioon kunkin kulttuurin alan erityisluonne ja siitä johtuvat erityistarpeet.(14) Kööpenhaminassa 21 ja 23 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan avaamaan yhteisön ohjelmat niille Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka ovat tehneet assosiaatiosopimukset. Yhteisö on tehnyt tiettyjen kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joissa on kulttuuria koskevia määräyksiä.(15) Tämän vuoksi tällä päätöksellä perustetaan kulttuuriyhteistyötä varten yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, nimeltään Kulttuuri 2000 -ohjelma 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi.(16) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä budjettia koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisen sopimuksen(9) 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.(17) Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(10) mukaisesti.(18) Perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tässä päätöksessä ehdotetun toiminnan tavoitteita, ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi. Tässä päätöksessä rajoitutaan vain siihen, mikä on vähimmäisedellytyksenä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä ylitetä sitä, mikä on tätä varten tarpeen.(19) Kulttuuri 2000 -ohjelman tulee olla kulttuurin alalla vuodesta 2000 ainoa yhteisön toimenpideohjelma ja sen vuoksi päätös N:o 2228/97/EY olisi kumottava,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaKesto ja tavoitteetPerustetaan yhteisön kulttuuritoimien yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, jäljempänä "Kulttuuri 2000 -ohjelma", 1 päivästä tammikuuta 2000 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2004 päättyväksi ajaksi.Kulttuuri 2000 -ohjelmalla pyritään edistämään Euroopan kansojen yhteistä kulttuurialuetta. Tässä yhteydessä ohjelmalla tuetaan luovien taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden, yksityisten ja julkisten rahoittajien, kulttuurialan verkostojen toiminnan ja muiden osapuolten sekä jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien valtioiden kulttuurilaitosten välistä yhteistyötä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:a) kulttuurivuoropuhelun ja Euroopan kansojen kulttuurin ja historian keskinäisen tuntemuksen edistäminen;b) luovuuden ja valtioiden rajojen yli tapahtuvan kulttuurin levittämisen edistäminen sekä taiteilijoiden, muiden luovan työn tekijöiden ja kulttuurialan toimijoiden ja ammattilaisten sekä heidän teostensa liikkuvuuden edistäminen, erityisesti nuoria ja sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevia sekä kulttuurien monimuotoisuutta painottaen;c) kulttuurin monimuotoisuuden korostaminen ja uusien kulttuurin ilmaisumuotojen kehittäminen;d) Euroopassa yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön jakaminen ja esiin tuominen; kulttuurin taitotiedon levittäminen ja hyvien käytäntöjen edistäminen, jotka koskevat kulttuuriperinnön säilyttämistä ja suojelemista;e) kulttuurin merkityksen huomioon ottaminen sosioekonomisessa kehityksessä;f) Euroopan kulttuurien ja Euroopan ulkopuolisten kulttuurien välisen vuoropuhelun ja keskinäisen vaihdon edistäminen;g) kulttuurin tunnustaminen nimenomaisesti sekä taloudelliseksi että sosiaaliseen integroitumiseen ja kansalaisuuteen vaikuttavaksi tekijäksi;h) kulttuurin saatavuuden parantaminen ja mahdollisimman monen Euroopan unionin kansalaisen pääseminen osalliseksi kulttuuritoiminnasta.Kulttuuri 2000 -ohjelmalla edistetään tehokasta yhteensovittamista yhteisön muiden politiikkojen puitteissa toteutettavien, kulttuuriin liittyvien toimien kanssa.2 artiklaKulttuuritoimien ja -tapahtumien lajitEdellä 1 artiklassa mainitut tavoitteet toteutetaan seuraavin tavoin:a) erityiset innovatiiviset ja/tai kokeilevat toimet;b) kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyvät yhteistoimet;c) erityiset eurooppalaiset ja/tai kansainväliset kulttuuritapahtumat.Toimet ja niiden toteuttamistoimenpiteet esitetään liitteessä I. Toimet ovat joko alakohtaisia (koskevat yhtä kulttuurin alaa) tai monialaisia (koskevat useita kulttuurin aloja).3 artiklaTalousarvioRahoituspuitteet Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitettuna kautena vahvistetaan 167 miljoonaksi euroksi.Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.4 artiklaTäytäntöönpano1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:a) liitteessä I esitettyjen toimenpiteiden tärkeysjärjestystä ja yleisiä suuntaviivoja sekä toimenpiteitä koskevaa vuosittaista työsuunnitelmaa;b) yleistä tasapainoa kaikkien toimien kesken;c) liitteessä I esitettyjen hankkeiden eri tyyppejä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja valintaperusteita (toimet I.1, I.2, ja I.3);d) yhteisön myöntämää taloudellista tukea (määrät, kesto, jakautuminen ja edunsaajat);e) Kulttuuri 2000 -ohjelman seurantaa ja arviointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä 8 artiklassa säädetyn arviointikertomuksen päätelmiä ja kaikkia kyseisestä arviointikertomuksesta johtuvia tämän ohjelman mukauttamistoimenpiteitä.2. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita seikkoja, päätetään 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.5 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä, ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä, ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.6 artiklaYhdenmukaisuus ja täydentävyysKulttuuri 2000 -ohjelmaa toteutettaessa komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että se ja asianomaiset yhteisön politiikat ja toimet, joilla on vaikutusta kulttuurin alalla, ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Tähän voi liittyä mahdollisuus ottaa mukaan täydentäviä hankkeita, jotka rahoitetaan muiden yhteisön ohjelmien kautta.7 artiklaKolmannet maat ja kansainväliset järjestötEuroopan talousalueen maat sekä Kypros ja Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan näiden maiden kanssa jo tehdyissä tai myöhemmin tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistetuin edellytyksin.Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet kulttuurilausekkeita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, käyttäen lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin.Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa yhteiset toimet toimivaltaisten kulttuurialan kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon tai Euroopan neuvoston kanssa yhteisrahoituksen pohjalta ja noudattaen jokaisen toimielimen ja järjestön omia, 2 artiklassa lueteltujen kulttuuritoimien ja tapahtumien toteuttamista koskevia sääntöjä.8 artiklaArviointi ja seurantaKomissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yksityiskohtaisen arviointikertomuksen Kulttuuri 2000 -ohjelman tuloksista ottaen huomioon sen tavoitteet ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen tämän päätöksen muuttamisesta.Kulttuuri 2000 -ohjelman päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ohjelman toteuttamista koskevan kertomuksen. Lisäksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuosittain Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisen edistymistä koskevan lyhyen kertomuksen.Näissä arviointikertomuksissa on erityisesti kiinnitettävä huomiota lisäarvon, erityisesti kulttuurisen lisäarvon aikaansaamiseen ja yhteisön taloudellisella tuella aikaansaatuihin sosiaalis-taloudellisiin vaikutuksiin.9 artiklaKumoaminenKumotaan päätös N:o 2228/97/EY 1 päivästä tammikuuta 2000.10 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000.Euroopan parlamentin puolestaN. FONTAINEPuhemiesNeuvoston puolestaJ. GAMAPuheenjohtaja(1) EYVL C 211, 7.7.1998, s. 18.(2) EYVL C 51, 22.2.1999, s. 68.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23.11.1998, s. 28), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28. kesäkuuta 1999 (EYVL C 232, 13.8.1999, s. 25), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 28. lokakuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 24. tammikuuta 2000 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 3. helmikuuta 2000.(4) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.(5) EYVL C 305, 7.10.1997, s. 1.(6) EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20.(7) EYVL L 291, 24.10.1997, s. 26.(8) EYVL L 305, 8.11.1997, s. 31.(9) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.(10) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.LIITE IKULTTUURI 2000 -OHJELMAN TOIMINNOT JA TOTEUTTAMISTOIMENPITEETI Toimien ja tapahtumien kuvausI.1 Erityiset innovatiiviset ja/tai kokeilevat toimetYhteisö tukee vuosittain kumppanuuden puitteissa tai verkkojen muodossa toteutettavia tapahtumia ja hankkeita. Näihin hankkeisiin on osallistuttava toimijoita vähintään kolmesta Kulttuuri 2000 -ohjelmassa mukana olevasta valtiosta 5 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaan määritettyjen painopistealueiden pohjalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta assosioituneiden maiden mahdollisuutta osallistua ohjelmiin 7 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Nämä toimet kestävät periaatteessa yhden vuoden ja kestoaikaa voidaan jatkaa kahdella vuodella. Kyseisten alakohtaisten (yhtä kulttuurin alaa koskevien) tai monialaisten (useita kulttuurin aloja koskevien) toimien olisi oltava innovatiivisia ja/tai kokeilevia, ja niiden tarkoituksena olisi erityisesti oltava:i) asettaa pääpaino kulttuuritarjonnan saattamiselle helpommin kaikkien eri sosiaaliryhmistä, alueilta ja kulttuuritaustoista olevien eurooppalaisten, erityisesti nuorten ja heikoimmassa asemassa olevien ulottuville, ja lisätä heidän osallistumistaan siihen;ii) edistää uusien kulttuurin ilmaisumuotojen syntymistä ja leviämistä perinteisillä kulttuurin aloilla ja niiden ohella (kuten musiikki, esittävät taiteet, kuvataiteet, valokuvaus, arkkitehtuuri, kirjallisuus, kirjat, lukeminen sekä kulttuuriperintö, mukaan lukien kulttuurimaisema ja lastenkulttuuri);iii) tukea hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa kirjojen saatavuutta ja lukemismahdollisuuksia sekä kouluttaa alan ammattilaisia;iv) tukea koko Euroopan kannalta merkittävän yhteisen kulttuuriperinnön säilyttämiseen, jakamiseen, esiin tuomiseen ja suojelemiseen Euroopan tasolla tähtääviä yhteistyöhankkeita;v) edistää erilaisille yleisöryhmille soveltuvien multimediatuotteiden kehittämistä, jotta Euroopan taiteellinen luominen ja kulttuuriperintö olisivat hyvin esillä ja kaikkien ulottuvilla;vi) rohkaista aloitteita, kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä sosiaalisen integraation, erityisesti nuorten integraation parissa työskentelevien kulttuuri- ja sosiokulttuurialan toimijoiden välillä;vii) tukea Euroopan ja muiden kulttuurien välistä kulttuurin vuoropuhelua ja keskinäistä vaihtoa rohkaisemalla erityisesti jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kulttuurilaitosten ja/tai muiden toimijoiden välistä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa kysymyksissä;viii) edistää elävien kulttuuritapahtumien levittämistä tietoyhteiskunnan tarjoamien uusien teknologioiden avulla.Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia erityistoimen talousarviosta. Useimmissa tapauksissa sen on oltava vähintään 50000 euroa tai enintään 150000 euroa vuodessa.I.2 Valtioiden välistä kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyvät yhteistoimetKulttuuri 2000 -ohjelmalla kannustetaan läheisempiin suhteisiin ja yhteistyöhön tukemalla kulttuuriverkkoja ja erityisesti kulttuurialan toimijoista, elimistä, kulttuuri-instituutioista ja varsinkin eri osallistujavaltioiden ammattilaisista koostuvia verkkoja sekä yhteisössä että sen ulkopuolella toteutettavia, hyvin jäsenneltyjä kulttuurihankkeita varten. Tämä toimenpide koskee eurooppalaiselta ulottuvuudeltaan ja laadultaan merkittäviä hankkeita, joihin osallistuu vähintään viisi Kulttuuri 2000 -ohjelmassa mukana olevaa valtiota.Kulttuurialan yhteistyötä koskevilla sopimuksilla pyritään toteuttamaan rakenteellisia ja monivuotisia kulttuuritoimia useiden jäsenvaltioiden toimijoiden ja muiden Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvien valtioiden toimijoiden välillä. Yhteistyösopimukset koskevat valtioiden rajat ylittäviä toimia yhdellä kulttuurin alalla (alakohtaiset toimet), kuten musiikin, esittävien taiteiden, kuvataiteiden, kirjallisuuden, kirjojen, lukemisen ja kääntämisen sekä kulttuuriperinnön alalla. Sopimuksilla edistetään lisäksi moniin eri aloihin kuuluvien yhteistoimien toteuttamista (synergiaan perustuvat monialaiset toimet) eli useiden kulttuurin alojen yhteennivomista käyttämällä myös uusia medioita.Tällä tavoin enintään kolmeksi vuodeksi ehdotettuihin kulttuuriyhteistyösopimuksiin sisältyvät kaikki seuraavat toimet tai osa niistä:i) teosten ja muiden kulttuuritapahtumien (kuten näyttelyjen ja festivaalien) yhteistuotannot ja levittäminen, jolloin mahdollisimman suuri määrä Euroopan unionin kansalaisia pääsee niistä osallisiksi;ii) taiteilijoiden, luovaa työtä tekevien ja muiden kulttuurialan toimijoiden liikkuvuus;iii) kulttuurialan ammattilaisten jatkokoulutus ja sekä akateemisen että käytännön kokemusten vaihto;iv) yhteisön kulttuurinähtävyyksien ja -monumenttien arvon korostaminen eurooppalaisen kulttuurin tunnettuuden lisäämiseksi;v) Euroopan kannalta tärkeisiin kulttuuriteemoihin liittyvät tutkimushankkeet, valistustoimintaan, koulutukseen ja tietämyksen levittämiseen liittyvät hankkeet sekä seminaarit, kongressit ja muut kokoukset;vi) uusien teknologioiden käyttö;vii) hankkeet kulttuurin moninaisuuden ja monikielisyyden esiin tuomiseksi ja Euroopan kansojen yhteisen historian, yhteisten juurien ja kulttuuriarvojen sekä niiden yhteisen kulttuuriperinnön keskinäisen tuntemuksen edistämiseksi.Kulttuurialan yhteistyötä koskevien sopimusten täytäntöönpanoa varten myönnetään yhteisön tukea tämän päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean annettua asiasta lausuntonsa. Sillä on tarkoitus kattaa hankkeen rahoitukseen tarkoitetun osan lisäksi kustannukset, jotka liittyvät sellaisen kestävän, mahdollisesti monivuotisen yhteistyön aloittamiseen, joka on oikeudellisesti tunnustettu ainakin yhdessä unionin jäsenvaltiossa.Jotta sopimus olisi tukikelpoinen, vähintään viiden Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on osallistuttava sopimukseen sisältyvien toimien toteuttamiseen.Niiden, jotka ovat vastuussa monivuotisista, yli yhden vuoden ajan yhteisön tukea saavista kulttuuriyhteistyösopimuksista, on toimitettava komissiolle kunkin vuoden lopussa selvitys toteutetuista toimista ja näiden toimien kustannuksista, jotta yhteisön tukea voitaisiin jatkaa hankkeen keston ajan.Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia kulttuuriyhteistyösopimuksen talousarviosta. Se saa olla enintään 300000 euroa vuodessa.Tukea voidaan korottaa enintään 20 prosenttia, jotta katettaisiin yhteistyösopimuksen hallinnointiin liittyvät kulut.I.3 Erityiset eurooppalaiset tai kansainväliset kulttuuritapahtumatNäillä laaja-alaisilla ja merkittävillä tapahtumilla on tarkoitus herättää laajalti huomiota Euroopan kansalaisten keskuudessa, lisätä tietoisuutta samaan yhteisöön kuulumisesta ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden tuntemusta sekä edistää kulttuurienvälistä ja kansainvälistä vuoropuhelua.Tällaisia tapahtumia ovat erityisesti seuraavat:i) Euroopan kulttuuripääkaupunki ja Euroopan kulttuurikuukausi;ii) kulttuurialan vuoropuhelun edistäminen niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin järjestämällä symposiumeja yleisesti kulttuurin kannalta merkityksellisistä aiheista;iii) innovatiivisten, erityisen kiinnostavien ja yleisesti kansalaisten ulottuvilla olevien kulttuuritapahtumien järjestäminen erityisesti kulttuuriperinnön, taiteen ja Euroopan historian alalla, joissa yhdistyvät erityisesti koulutus, taide ja kulttuuri.iv) Euroopan taiteellisten lahjakkuuksien tunnustaminen ja esiin tuominen erityisesti nuorten keskuudessa muun muassa eurooppalaisten palkintojen avulla kulttuurin eri aloilla, kuten kirjallisuuden, kääntämisen ja arkkitehtuurin aloilla;v) tuki osallistuvien valtioiden toimivaltaisten viranomaisten valitsemille erityisen merkittäville kulttuuriperinnön säilyttämis- ja suojeluhankkeille, joilla myötävaikutetaan innovatiivisten ratkaisujen, menetelmien ja tekniikkojen kehittämiseen ja levittämiseen Euroopassa ja joita voidaan kuvailla "Euroopan kulttuuriperinnön laboratorioiksi".Näihin toimiin liittyvät painopistealueet määritetään tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitetun komitean annettua asiasta lausuntonsa.Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia erityisten kulttuuritapahtumien talousarviosta. Sen on oltava vähintään 200000 euroa ja enintään miljoona euroa vuodessa i alakohdassa tarkoitetuille hankkeille. Vastaavat raja-arvot ii-v alakohdassa tarkoitetuille hankkeille ovat useimmissa tapauksissa vähintään 150000 euroa vuodessa ja kaikissa tapauksissa enintään 300000 euroa vuodessa. Näihin toimiin käytettävä ohjeellinen määrä on 10 prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista.Edellä I.1, I.2 ja I.3 jaksossa esitettyihin kolmenlaisiin toimiin sovelletaan joko alakohtaista (yhtä kulttuurin alaa koskevaa) tai monialaista (useita kulttuurin aloja yhdistävää) lähestymistapaa.Liitteessä II on viitteellinen kuvaus näistä lähestymistavoista.II Yhteensovittaminen yhteisön muiden kulttuurialan välineiden kanssaKomissio varmistaa yhteensovittamisen yhteisön muiden, kulttuurialalla vaikuttavien välineiden kanssa erityisin toimin, kulttuurialan yhteistyötä koskevin sopimuksin ja erityisin kulttuuritapahtumin, tavoitteena ennen kaikkea edistää ja järjestää yhteistyötä sellaisten alojen kesken, joilla on yhteisiä ja samaan tähtääviä pyrkimyksiä, esimerkiksi:- kulttuuri ja matkailu (kulttuurimatkailun kautta),- kulttuuri, opetus ja nuoriso (erityisesti esittämällä kouluissa ja oppilaitoksissa eurooppalaista kulttuuria esitteleviä audiovisuaalisia ja multimediatuotteita, joita kommentoivat teosten tekijät tai esittäjät),- kulttuuri ja työllisyys (tukemalla kulttuurialan työpaikkojen luomista erityisesti uusilla kulttuurialoilla),- kulttuuri ja ulkosuhteet,- kulttuurialan tilastot, jotka pohjautuvat vertailukelpoisten tilastotietojen vaihtoon yhteisön tasolla,- kulttuuri ja sisämarkkinat,- kulttuuri ja tutkimus,- kulttuuri ja kulttuuriesineiden vienti.III ViestintäYhteisön tukea saavien on mainittava tuesta selvästi mahdollisimman näkyvällä tavalla kaikessa hanketta koskevassa tiedotuksessa ja viestinnässä.IV Tekninen apu ja liitännäistoimetKulttuuri 2000 -ohjelmaa toteuttaessaan komissio voi käyttää teknistä apua antavia järjestöjä, mihin tarvittava rahoitus on otettu ohjelman kokonaisrahoitukseen enintään 3 prosenttiin asti kokonaisrahoituksesta. Se voi käyttää myös asiantuntijoita tai asiantuntijaverkkoja samoin edellytyksin.Lisäksi komissio voi järjestää arviointeja, seminaareja, symposiumeja tai muita asiantuntijatapaamisia, jotka voivat tukea Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamista. Komissio voi myös toteuttaa tiedottamiseen sekä tiedon julkistamiseen ja levittämiseen liittyviä toimia.V YhteyspisteetKomissio ja jäsenvaltiot järjestävät ja tehostavat Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisessa hyödyllisten tietojen vapaaehtoista keskinäistä vaihtoa apunaan kulttuurin yhteyspisteet, joiden tehtävänä on:- Kulttuuri 2000 -ohjelman edistäminen,- helpottaa osallistumista ohjelmaan ja rohkaista mahdollisimman monia kulttuurialan ammattilaisia ja toimijoita osallistumaan kyseisiin toimiin jakamalla niistä tehokkaasti tietoa,- varmistaa tehokas yhteydenpito jäsenvaltioiden tukea myöntävien laitosten kanssa, edistääkseen Kulttuuri 2000 -ohjelman toimien ja kansallisten tukitoimenpiteiden välistä täydentävyyttä,- varmistaa Kulttuuri 2000 -ohjelmaan sekä muihin kulttuurihankkeille avoimiin yhteisön ohjelmiin osallistuvien toimijoiden välinen tiedottaminen ja yhteydet aiheellisella tasolla.VI Budjettivarojen jakautuminenVI.1 Toiminnan alkaessa, viimeistään 1 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna, komissio esittää komitealle ennakkoarvion budjettivarojen jakautumisesta eri toimien kesken ottaen huomioon päätöksen 1 artiklan mukaiset tavoitteet.VI.2 Käytettävissä olevat varat jaetaan sisäisesti seuraavia alustavia suuntaviivoja noudattaen:a) erityisiin innovatiivisiin ja/tai kokeileviin toimiin myönnettyjen varojen olisi oltava enintään 45 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista;b) valtioiden välistä kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyville toimille myönnettyjen varojen olisi oltava vähintään 35 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista;c) erityisille ulottuvuudeltaan eurooppalaisille ja/tai kansainvälisille kulttuuritapahtumille myönnettävien varojen olisi oltava noin 10 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista;d) muiden kustannusten, mukaan lukien yhteyspisteisiin liittyvien kustannusten olisi oltava noin 10 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista.VI.3 Kaikki edellä esitetyt prosenttimäärät ovat suuntaa-antavia ja komitea voi mukauttaa niitä tämän päätöksen 4 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.LIITE IIALAKOHTAISTEN JA MONIALAISTEN LÄHESTYMISTAPOJEN VIITTEELLINEN KUVAUSTähän ohjelmaan kuuluvat kolme tointa ovat lähestymistavaltaan joko alakohtaisia (koskevat ainoastaan yhtä kulttuurialaa) tai monialaisia (sisältävät useita kulttuurialoja).Näitä voidaan alustavasti tarkastella seuraavalla tavalla:I Alakohtainen lähestymistapaTämä tarkoittaa lähestymistapaa, jossa pyritään ottamaan huomioon kunkin kulttuurialan erityistarpeet, erityisesti:a) seuraavilla aloilla: musiikki, esittävät taiteet, kuvataiteet, arkkitehtuuri sekä taiteen muut ilmaisumuodot, kuten multimedia, valokuvaus, lastenkulttuuri ja katutaide; tässä lähestymistavassa tulisi kunkin kulttuurialan erityispiirteet huomioon ottaen:i) edistää kulttuurin alan toimijoiden vaihtoja ja yhteistyötä;ii) tukea taiteilijoiden ja heidän teostensa liikkuvuutta Euroopassa;iii) parantaa koulutus- ja jatkokoulutusmahdollisuuksia erityisesti silloin, kun niihin liittyy kulttuurialalla työskentelevien (myös opettajien ja opiskelijoiden) liikkuvuuden parantaminen;iv) kannustaa luovuuteen tukemalla eurooppalaisia taiteilijoita ja heidän teoksiaan edistävän toiminnan toteuttamista edellä mainituilla aloilla Euroopassa ja edistämällä maailman eri kulttuurien kanssa käytävää vuoropuhelua ja vaihtoja;v) tukea aloitteita, joissa luovuutta käytetään edistämään sosiaalista integroitumista.b) Kirjojen, lukemisen ja kääntämisen osalta lähestymistavan tavoitteena on:i) edistää eri jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden sekä kolmansien maiden laitosten ja/tai yksilöiden välistä vaihtoa ja yhteistyötä;ii) parantaa Euroopan kansojen kirjallisten teosten ja historian tuntemusta ja niiden levittämistä tukemalla erityisesti vähemmän käytetyillä eurooppalaisilla kielillä ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden kielillä kirjoitettujen kirjallisuuden, näytelmien ja tietokirjojen kääntämistä;iii) edistää kirja-alalla ja lukemiseen liittyvissä ammateissa työskentelevien liikkuvuutta ja jatkokoulutusta;iv) parantaa kirjan ja lukemisen asemaa ja edistää erityisesti nuorten ja yhteiskunnan vähäosaisten lukemisharrastusta.Liitteessä I olevan 1 jakson ensimmäisessä kohdassa vahvistetut edellytykset, jotka koskevat sitä osallistuvista maista olevien toimijoiden vähimmäismäärää, joka vaaditaan Kulttuuri 2000 -ohjelman mukaisten hankkeiden esittämiseksi, voidaan mukauttaa kirjallisuuden kääntämisen erityistarpeiden huomioimiseksi.c) Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön osalta, erityisesti henkisen ja aineellisen, irtaimen ja kiinteän kulttuuriperinnön (museot ja kokoelmat, kirjastot, arkistot, mukaan lukien valokuva-arkistot, kulttuurin alan teoksista koostuvat audiovisuaaliset arkistot), arkeologisen ja vedenalaisen kulttuuriperinnön, arkkitehtonisen kulttuuriperinnön, kaikkien kulttuuripaikkojen ja -maisemien (kulttuuri- ja luonnonkohteet) tulisi tämän lähestymistavan mukaisesti:i) edistää Euroopan kulttuuriperinnön konservointiin ja restaurointiin tähtääviä yhteistyöhankkeita;ii) edistää laitosten ja/tai toimijoiden välisen kansainvälisen yhteistyön kehittämistä taitotiedon vaihdon sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä ja suojelua koskevien parhaiden käytäntöjen edistämiseksi;iii) saattaa kulttuuriperintö, silloin kun siihen liittyy eurooppalainen ulottuvuus, paremmin kaikkien ulottuville ja edistää suuren yleisön, erityisesti lasten, nuorten, ja niiden, joiden ulottumattomissa kulttuuri on, sekä Euroopan yhteisön maaseutualueilla tai syrjäisillä alueilla asuvien aktiivista osallistumista;iv) edistää kulttuurialalla työskentelevien liikkuvuutta ja kulttuuriperintöä koskevaa koulutusta;v) edistää kansainvälistä yhteistyötä uusien teknologioiden ja innovaatioiden kehittämiseksi kulttuuriperinnön eri aloilla sekä perinteisten käsityötaitojen ja menetelmien säilyttämiseksi;vi) ottaa kulttuuriperintö huomioon yhteisön muissa politiikoissa ja ohjelmissa;vii) edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.Kulttuurielämän eri alojen (esittävät ja kuvataiteet, kirjat ja lukeminen, kulttuuriperintö jne.) erityistarpeet otetaan tasapainoisesti huomioon varoja myönnettäessä.II Monialainen lähestymistapaLähestymistavalla pyritään edistämään synergiaa ja kehittämään kulttuuriteosten luomista edistämällä alojen välistä toimintaa, jossa useat kulttuurin eri alat ovat mukana sekä tukemalla yhteistoimintaa, jossa on mukana useita yhteisön ohjelmia ja politiikkoja (erityisesti koulutusta, nuorisoa, ammatillista koulutusta, työllisyyttä jne. koskevia).Näihin toimiin käytettävä ohjeellinen määrä on 10 prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista.


title: 2013/230/EU: Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä toukokuuta 2013 , ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Bulgarian kanssa

text:
               24.5.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 138/12

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 14 päivänä toukokuuta 2013,
   ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Bulgarian kanssa
   (2013/230/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,
   ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) ja erityisesti sen 20 artiklan sekä sen liitteessä olevan 4 luvun,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

               (2)

               Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön kyseisen päätöksen 6 luvun säännökset.

               (3)

               Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

               (4)

               Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

               (5)

               Bulgaria on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietoja koskevaan kyselyyn.

               (6)

               Bulgaria on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa.

               (7)

               Bulgariaan on tehty arviointikäynti, ja Belgian ja Alankomaiden arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

               (8)

               Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa tehdään yhteenveto ajoneuvorekisteritietoja koskevien kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi Bulgaria on pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja kyseisen päätöksen 12 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. NOONAN

      (1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: 2010/260/: Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010 , viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta

text:
               5.5.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 112/25

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,
   viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta
   (2010/260/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (1) (VIS-asetus) ja erityisesti sen 32 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 767/2008 32 artiklan 3 kohdan mukaan tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen 32 artiklan 2 kohdassa säädettyjen, viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien tietoturvasuunnitelman hyväksyminen.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 4 kohdan mukaan komissio vastaa viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

               (3)

               Komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy sen velvollisuuteen huolehtia viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (2).

               (4)

               Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 7 kohdassa säädetään, että mikäli komissio siirtää vastuualaansa kuuluvia tehtäviä siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan, sen on varmistettava, ettei tehtävien siirto vaikuta haitallisesti unionin lainsäädännön nojalla toimivien valvontajärjestelmien tehokkuuteen unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta.

               (5)

               Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi luotava oma viisumitietojärjestelmää koskeva turvasuunnitelmansa heti kun se on ottanut tehtävänsä vastaan.

               (6)

               Kansallisten liittymien sekä keskusviisumitietojärjestelmän ja kansallisten liittymien välisen viestintäinfrastruktuurin fyysisestä arkkitehtuurista ja vaatimuksista kehittämisvaiheessa 17 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/602/EY (3) kuvataan viisumitietojärjestelmän yhteydessä verkossa tarvittavat tietoturvapalvelut.

               (7)

               Asetuksen (EY) N:o 767/2008 27 artiklan mukaan keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskus, joka huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnosta, sijaitsee Strasbourgissa (Ranska), ja keskusviisumitietojärjestelmän varakeskus, joka voi huolehtia kaikista keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika, sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta).

               (8)

               Jotta voidaan varmistaa tietoturvaloukkausten tehokas ja ripeä käsittely ja niistä raportointi, olisi määritettävä turvallisuusvastaavien tehtävät.

               (9)

               Olisi laadittava turvapolitiikka, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki tekniikkaa ja organisaatiota koskevat tiedot tämän päätöksen säännösten mukaisesti.

               (10)

               Olisi määritettävä toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa viisumitietojärjestelmän toiminnan riittävä turvallisuus,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   I   LUKU

      YLEISET SÄÄNNÖKSET

   1 artikla
   Kohde
   Tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 767/2008 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut järjestelmän turvallisuutta koskevat järjestelyt ja toimenpiteet (turvasuunnitelma).
   II   LUKU

      ORGANISAATIO, VASTUUALUEET JA TIETOTURVALOUKKAUSTEN HALLINTA

   2 artikla
   Komission tehtävät
   1.   Komissio huolehtii tässä päätöksessä tarkoitettujen, keskusviisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskevien turvatoimien tehokkaasta täytäntöönpanosta ja seurannasta.
   2.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään järjestelmän turvallisuusvastaavaksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja. Järjestelmän turvallisuusvastaavan tehtävänä on erityisesti

               a)

               huolehtia turvapolitiikan laatimisesta, päivittämisestä ja tarkistamisesta tämän päätöksen 7 artiklan mukaisesti;

               b)

               valvoa keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa;

               c)

               osallistua asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen turvallisuutta koskevien kertomusten valmisteluun;

               d)

               antaa koordinointitukea ja muuta apua Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten ja valvonnan suorittamisessa;

               e)

               valvoa, että kaikki viisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan;

               f)

               pitää yllä luetteloa viisumitietojärjestelmän turvallisuudesta vastaavista kansallisista yhteyspisteistä ja toimittaa luettelo keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisille turvallisuusvastaaville.

         3 artikla
   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava
   1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään keskusviisumitietojärjestelmän paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. Keskusviisumitietojärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.
   2.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet pannaan täytäntöön ja että keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksessa noudatetaan turvamenettelyjä. Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii myös keskusviisumitietojärjestelmän varakeskuksen osalta siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet, lukuun ottamatta 10 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, pannaan täytäntöön ja että turvamenettelyjä noudatetaan.
   3.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.
   4.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava suorittaa keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksessa ja varakeskuksessa toteutettaviin turvatoimiin liittyvät tehtävät 1 kohdassa asetetut rajoitukset huomioon ottaen ja erityisesti

               a)

               huolehtii paikallisten toimintojen turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

               b)

               valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokkuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

               c)

               turvaa kaikkia keskusviisumitietojärjestelmän tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

               d)

               ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

               e)

               valvoo, että kaikki keskusviisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

               f)

               varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

               g)

               valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

               h)

               hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

         4 artikla
   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava
   1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.
   2.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava valvoo tiedonsiirtoinfrastruktuurin toimintaa ja varmistaa, että turvatoimet pannaan täytäntöön ja turvamenettelyjä noudatetaan.
   3.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.
   4.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava toteuttaa tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskeviin turvatoimiin liittyvät tehtävät ja erityisesti

               a)

               huolehtii kaikista tiedonsiirtoinfrastruktuurin toiminnan turvallisuuteen liittyvistä toimista, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

               b)

               valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

               c)

               turvaa kaikkia tiedonsiirtoinfrastruktuurin, keskusviisumitietojärjestelmän tai kansallisten järjestelmien turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

               d)

               ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

               e)

               valvoo, että kaikki tiedonsiirtoinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

               f)

               varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

               g)

               valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

               h)

               hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

         5 artikla
   Tietoturvaloukkaukset
   1.   Kaikki tapahtumat, joilla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuuteen ja jotka voivat aiheuttaa vahinkoa viisumitietojärjestelmälle tai johtaa tietojen häviämiseen, katsotaan tietoturvaloukkauksiksi, erityisesti jos tietoihin on mahdollisesti päästy käsiksi tai jos tietojen saatavuus, eheys tai luottamuksellisuus on vaarantunut tai saattanut vaarantua.
   2.   Turvapolitiikassa määrätään, miten tietoturvaloukkauksen jälkeen on toimittava. Tietoturvaloukkauksiin vastataan nopeasti, tehokkaasti ja asianmukaisesti turvapolitiikkaa noudattaen.
   3.   Tietoturvaloukkauksesta, jolla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toimintaan jäsenvaltiossa tai jäsenvaltion viisumitietojärjestelmään syöttämien tietojen saatavuuteen, eheyteen tai luottamuksellisuuteen, ilmoitetaan kyseiselle jäsenvaltiolle. Lisäksi tietoturvaloukkauksista ilmoitetaan komission tietosuojavastaavalle.
   6 artikla
   Tietoturvaloukkausten hallinta
   1.   Kaikki viisumitietojärjestelmän kehittämiseen, hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat henkilöstön jäsenet sekä hankkijat velvoitetaan kirjaamaan muistiin viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuudessa havaitsemansa tai epäilemänsä puutteet ja ilmoittamaan niistä järjestelmän turvallisuusvastaavalle, keskusviisumitietojärjestelmän paikalliselle turvallisuusvastaavalle tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle.
   2.   Kun havaitaan mikä tahansa tapahtuma, jolla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuuteen, keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava ilmoittaa asiasta mahdollisimman nopeasti järjestelmän turvallisuusvastaavalle ja tarvittaessa viisumitietojärjestelmän turvallisuudesta vastaavalle kansalliselle yhteyspisteelle, jos kyseisessä jäsenvaltiossa on tällainen yhteyspiste, kirjallisesti tai jos asia on erityisen kiireellinen, muita viestintäkanavia käyttäen. Raportissa kuvaillaan kyseinen tietoturvaloukkaus, riskin suuruus, mahdolliset seuraukset ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai olisi toteutettava riskin pienentämiseksi.
   3.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava turvaa välittömästi kaiken tietoturvaloukkaukseen liittyvän todistusaineiston. Todistusaineisto toimitetaan järjestelmän turvallisuusvastaavalle tämän pyynnöstä, jos se on sovellettavien tietoturvasäännösten puitteissa mahdollista.
   4.   Lisäksi käynnistetään palauteprosessi, jonka avulla varmistetaan, että tieto lopputuloksesta välittyy eteenpäin heti kun tietoturvaloukkaus on käsitelty loppuun.
   III   LUKU

      TURVATOIMET

   7 artikla
   Turvapolitiikka
   1.   Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja laatii sitovan turvapolitiikan ja päivittää ja tarkistaa sitä säännöllisesti tämän päätöksen mukaisesti. Turvapolitiikassa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt ja toimet, joilla suojaudutaan viisumitietojärjestelmän saatavuuteen, eheyteen ja luottamuksellisuuteen kohdistuvilta uhkilta, sekä varasuunnitelmat, jotta voidaan varmistaa riittävä turvallisuuden taso tässä päätöksessä kuvatulla tavalla. Turvapolitiikan on oltava tämän päätöksen mukainen.
   2.   Turvapolitiikka perustuu riskinarviointiin. Turvapolitiikassa kuvattujen toimien on oltava oikeassa suhteessa havaittuihin riskeihin.
   3.   Riskinarviointia ja turvapolitiikkaa päivitetään, jos se on tarpeen teknisen kehityksen, havaittujen uusien uhkien tai muiden seikkojen johdosta. Turvapolitiikkaa tarkistetaan joka tapauksessa vuosittain sen varmistamiseksi, että se vastaa edelleen asianmukaisesti viimeisintä riskinarviointia tai mitä tahansa uutta teknistä kehitysaskelta, uhkaa tai muuta keskeistä seikkaa.
   4.   Turvapolitiikan laatii järjestelmän turvallisuusvastaava yhteistyössä viisumitietojärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan kanssa.
   8 artikla
   Turvatoimien täytäntöönpano
   1.   Tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa tarkoitettujen tehtävien ja vaatimusten toteuttaminen, paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen mukaan luettuna, voidaan ulkoistaa tai antaa tehtäväksi yksityiselle tai julkiselle elimelle.
   2.   Siinä tapauksessa komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että kaikkia tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa asetettuja vaatimuksia noudatetaan. Jos paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen annetaan tehtäväksi jollekin muulle taholle tai ulkoistetaan, komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että sitä kuullaan paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävään nimettävän henkilön valinnasta.
   9 artikla
   Laitteisiin pääsyn valvonta
   1.   Alueet, joilla tietojenkäsittelylaitteet sijaitsevat, suojataan asianmukaisilla esteillä ja pääsynvalvontajärjestelyillä, ja niiden ympärille rajataan turva-alueet.
   2.   Turva-alueen sisälle luodaan suojattuja alueita, joiden tarkoituksena on suojella viisumijärjestelmän fyysisiä komponentteja, esimerkiksi laitteistoja, tietovälineitä ja konsoleja, suunnitelmia ja muita asiakirjoja sekä viisumitietojärjestelmän toimintaan osallistuvan henkilöstön toimistoja ja työpisteitä. Suojatut alueet varustetaan asianmukaisilla pääsynvalvontajärjestelyillä, jotta vain valtuutetut henkilöt pääsevät alueelle. Suojatuilla alueilla työskentelyyn sovelletaan turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti määritettyjä turvallisuussääntöjä.
   3.   Toimistojen, huoneiden ja laitteiden fyysisestä turvallisuudesta huolehditaan. Esimerkiksi toimitus- ja lastausalueita ja muita alueita, joiden kautta sivulliset voivat päästä tiloihin, valvotaan, ja jos mahdollista, ne eristetään tietojenkäsittelylaitteista luvattoman käytön estämiseksi.
   4.   Laaditaan suunnitelma turva-alueiden suojaamiseksi fyysisesti luonnonkatastrofeilta ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta, ja sovelletaan sitä oikeassa suhteessa riskeihin.
   5.   Laitteet suojataan fyysisiltä ja ympäristöuhkilta sekä luvattomalta käytöltä.
   6.   Komissio lisää 2 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sen yhteyspisteen, joka vastaa tämän artiklan säännösten täytäntöönpanon valvonnasta keskusviisumitietojärjestelmän varakeskuksen sijaintipaikassa, edellyttäen että sillä on tämä tieto.
   10 artikla
   Tietovälineiden ja laitteiden valvonta
   1.   Tietoja sisältävät erilliset tallennusvälineet suojataan luvattomalta käytöltä, väärinkäytöltä tai tietojen tuhoamiselta, ja välineiden luettavuudesta huolehditaan tietojen koko säilytysajan.
   2.   Tietovälineet poistetaan käytöstä turvallisesti sen jälkeen kun niitä ei enää tarvita, noudattaen turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti kuvattavia menettelyjä.
   3.   Inventaarien avulla varmistetaan, että tiedot tallennettujen tietojen sijainnista, tietojen säilyttämisajasta ja tietoihin pääsyä koskevista valtuutuksista ovat saatavilla.
   4.   Kaikki keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin tärkeimmät osat luetteloidaan, jotta niitä voidaan suojella niiden tärkeysasteen mukaan. Keskeisistä tietoteknisistä laitteista pidetään ajantasaista rekisteriä.
   5.   Keskusviisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskevat ajantasaiset asiakirjat pidetään saatavilla. Asiakirjat on suojattava luvattomalta käytöltä.
   11 artikla
   Tietojen säilyttämisen valvonta
   1.   Tietojen asianmukainen säilyttäminen ja luvattoman käytön ehkäiseminen varmistetaan asianmukaisilla toimenpiteillä.
   2.   Kaikki tallennusvälineitä sisältävät laitteet tarkistetaan kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, että arkaluonteiset tiedot on poistettu tai niiden päälle on kirjoitettu ennen välineiden käytöstä poistamista, tai laitteet hävitetään turvallisesti.
   12 artikla
   Salasanojen valvonta
   1.   Kaikki salasanat säilytetään turvallisesti ja niitä käsitellään luottamuksellisesti. Jos epäillään, että salasana on joutunut ulkopuolisten tietoon, se on vaihdettava välittömästi tai kyseinen käyttäjätili on poistettava käytöstä. Käyttäjätunnukset ovat yksilöllisiä ja ainutkertaisia.
   2.   Turvapolitiikassa määritellään luvattoman käytön estämiseksi menettelyt, joita noudattaen järjestelmään kirjaudutaan ja sieltä kirjaudutaan ulos.
   13 artikla
   Pääsyn valvonta
   1.   Turvapolitiikassa kuvataan henkilöstön rekisteriin ottamista ja rekisteristä poistamista varten virallinen menettely, jota noudattaen keskusviisumitietojärjestelmässä myönnetään tai kumotaan pääsy viisumitietojärjestelmän laitteisiin ja ohjelmistoihin toiminnan hallinnointia varten. Riittävien käyttöoikeuksien (salasanat tai muut asianmukaiset keinot) myöntämistä ja käyttöä valvotaan turvapolitiikkaan sisältyvällä virallisella hallinnointimenettelyllä.
   2.   Pääsy viisumitietojärjestelmän laitteisiin ja ohjelmistoihin keskusviisumitietojärjestelmässä

               i)

               rajataan valtuutettuihin henkilöihin;

               ii)

               rajataan tapauksiin, joissa voidaan todeta asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan ja 50 artiklan 2 kohdan mukainen perusteltu tarkoitus;

               iii)

               ei ylitä pääsyn tarkoituksen kannalta tarpeellista kestoa ja laajuutta; sekä

               iv)

               tapahtuu ainoastaan turvapolitiikassa määriteltävän pääsynvalvontamenettelyn mukaisesti.

         3.   Keskusviisumitietojärjestelmässä käytetään ainoastaan niitä konsoleja ja ohjelmistoja, jotka keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava on hyväksynyt. Sellaisten järjestelmän apuohjelmien käyttöä, joiden avulla on mahdollista ohittaa järjestelmän ja sen sovellusten valvonta, rajoitetaan ja valvotaan. Ohjelmien asennuksen valvontaa varten otetaan käyttöön erityiset menettelyt.
   14 artikla
   Tiedonsiirron valvonta
   Tiedonsiirtoinfrastruktuuria valvotaan tiedonvaihdon käytettävyyden, eheyden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Tiedonsiirtoinfrastruktuurissa siirrettävät tiedot suojataan salausmenetelmillä.
   15 artikla
   Tietojen tallentamisen valvonta
   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava seuraa niiden henkilöiden käyttäjätilejä, joilla on oikeus käsitellä viisumitietojärjestelmän ohjelmia keskusviisumitietojärjestelmän kautta. Käyttäjätilien käyttö, myös käyttöaika ja käyttäjän henkilöllisyys, kirjataan muistiin.
   16 artikla
   Kuljetuksen valvonta
   1.   Turvapolitiikassa vahvistetaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla estetään henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen siirrettäessä tietoja viisumitietojärjestelmään tai viisumitietojärjestelmästä tai tietovälineiden kuljetuksen aikana. Turvapolitiikassa määrätään hyväksyttävistä lähetys- tai kuljetustavoista sekä vastuumenettelyistä tietovälineiden kuljetusta ja niiden määränpäähän saapumista varten. Tietovälineellä ei saa olla muita tietoja kuin ne, jotka on tarkoitus siirtää järjestelmään.
   2.   Kolmansien osapuolten tarjoamiin palveluihin, jotka liittyvät tietojenkäsittelylaitteiden käyttämiseen, käsittelyyn, välittämiseen tai hallinnointiin tai tuotteiden tai palvelujen lisäämiseen tietojenkäsittelylaitteisiin, sovelletaan asianmukaisia yhdennettyjä turvatarkastuksia.
   17 artikla
   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuus
   1.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin asianmukaisesta hallinnosta ja valvonnasta huolehditaan, jotta sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa tiedonsiirtoinfrastruktuurin ja keskusviisumitietojärjestelmän sekä sen kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.
   2.   Kaikkien verkkopalvelujen turvaominaisuudet, palvelutasot ja hallinnolliset vaatimukset määritetään palveluntarjoajan kanssa tehtävässä verkkopalvelusopimuksessa.
   3.   Sen lisäksi, että suojellaan viisumitietojärjestelmän liityntäpisteitä, suojataan myös kaikki muut palvelut, joita tiedonsiirtoinfrastruktuuri hyödyntää. Asianmukaiset menetelmät määritetään turvapolitiikassa.
   18 artikla
   Seuranta
   1.   Lokitiedostot, joissa on asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikesta keskusviisumitietojärjestelmän käytöstä ja kaikista keskusviisumitietojärjestelmässä toteutetuista tietojenkäsittelytapahtumista, säilytetään luotettavasti keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksen ja varakeskuksen tiloissa, joista on pääsy lokitiedostoihin asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu aika.
   2.   Tietojenkäsittelylaitteiden käytön tai laitteissa esiintyvien vikojen seurantamenettelyt esitetään turvapolitiikassa, ja seurannan tuloksia tarkastellaan säännöllisesti. Tarvittaessa ryhdytään asianmukaisiin toimiin.
   3.   Tietojen kirjaamisvälineet ja lokitiedostot suojataan väärinkäytöltä ja luvattomalta käytöltä, jotta ne täyttäisivät todisteiden keräämiselle ja säilyttämiselle asetetut vaatimukset.
   19 artikla
   Salausmenetelmät
   Tarvittaessa käytetään salausmenetelmiä tietojen suojaamiseksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan on etukäteen hyväksyttävä salausmenetelmien käyttö sekä käytön perusteet ja edellytykset.
   IV   LUKU

      HENKILÖSTÖTURVALLISUUS

   20 artikla
   Henkilöstöprofiilit
   1.   Turvapolitiikassa määritellään niiden henkilöiden tehtävät ja vastuualueet, joilla on oikeus käyttää viisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria.
   2.   Operatiiviseen hallintoon osallistuvien komission henkilöstön, hankkijoiden ja niiden työntekijöiden turvallisuuteen liittyvät tehtävät ja velvollisuudet määritellään ja dokumentoidaan ja niistä ilmoitetaan henkilöille itselleen. Komission henkilöstön osalta nämä tehtävät ja velvollisuudet mainitaan työnkuvauksessa ja tavoitteissa, ja hankkijoiden osalta ne mainitaan sopimuksissa tai palvelutasosopimuksissa.
   3.   Kaikkien niiden henkilöiden kanssa, joihin ei sovelleta Euroopan unionin tai jonkin jäsenvaltion julkista hallintoa koskevia sääntöjä, tehdään salassapitosopimus. Viisumitietojärjestelmään sisältyvien tietojen parissa työskentelevillä henkilöillä on oltava tarvittava turvallisuusselvitys tai vastaava todistus turvapolitiikassa määriteltävien yksityiskohtaisten menettelyjen mukaisesti.
   21 artikla
   Henkilöstölle tarkoitettu tiedotus
   1.   Koko henkilöstölle ja tarvittaessa hankkijoille annetaan heidän työtehtäviensä edellyttämä koulutus turvallisuuskysymyksissä, lakisääteisissä vaatimuksissa, toimintaperiaatteissa ja menettelyissä.
   2.   Työsuhteen tai sopimuksen päättymisen varalta turvapolitiikassa määritellään sekä henkilöstön että hankkijoiden osalta työtehtävän muuttumiseen tai työsuhteen päättymiseen liittyvät velvoitteet ja menettelyt, joita sovelletaan omaisuuden palauttamiseen ja käyttöoikeuksien poistamiseen.
   V   LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖS

   22 artikla
   Soveltaminen
   1.   Tätä päätöstä aletaan soveltaa päivänä, jonka komissio määrää asetuksen (EY) N:o 767/2008 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
   2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy, kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

      (2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (3)  EUVL L 194, 23.7.2008, s. 3.


title: 2008/326/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2008 , Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, palkkoihin 1 päivästä helmikuuta 2007 , 1 päivästä maaliskuuta 2007 , 1 päivästä huhtikuuta 2007 , 1 päivästä toukokuuta 2007 ja 1 päivästä kesäkuuta 2007 sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta

text:
               24.4.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 112/26

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 11 päivänä huhtikuuta 2008,
   Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, palkkoihin 1 päivästä helmikuuta 2007, 1 päivästä maaliskuuta 2007, 1 päivästä huhtikuuta 2007, 1 päivästä toukokuuta 2007 ja 1 päivästä kesäkuuta 2007 sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta
   (2008/326/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1) vahvistetut Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot, sekä erityisesti näiden henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 453/2007 (2) vahvistetaan henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti korjauskertoimet, joita sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen sellaisten Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa.

               (2)

               Eräitä korjauskertoimia olisi mukautettava henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan toisen kohdan mukaisesti 1 päivästä helmikuuta 2007, 1 päivästä maaliskuuta 2007, 1 päivästä huhtikuuta 2007, 1 päivästä toukokuuta 2007 ja 1 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen, koska komissiolla olevien tilastotietojen mukaan asianomaisen korjauskertoimen ja valuuttakurssin perusteella lasketut elinkustannukset ovat eräissä kolmansissa maissa muuttuneet yli viisi prosenttia siitä, kun ne vahvistettiin tai niitä mukautettiin viimeksi,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2007, 1 päivästä maaliskuuta 2007, 1 päivästä huhtikuuta 2007, 1 päivästä toukokuuta 2007 ja 1 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen tämän päätöksen liitteessä ilmoitettuja korjauskertoimia.
   Palkkojen laskemisessa käytettävä valuuttakurssi vahvistetaan varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti käyttäen ensimmäisessä kohdassa mainittuna päivänä voimassa ollutta kurssia.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2008.

            Komission puolesta

         Benita FERRERO-WALDNER

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 337/2007 (EUVL L 90, 30.3.2007, s. 1).

      (2)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 22.

      LIITE

                  Asemamaa

                  Korjauskerroin (helmikuu 2007)

                  Angola

                  117,3

                  Barbados

                  127,5

                  Bulgaria

                  80,4

                  Kap Verde

                  82,3

                  Etelä-Korea

                  117,3

                  Costa Rica

                  70,8

                  Guinea (Conakry)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libanon

                  92,3

                  Nepal

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paraguay

                  78,8

                  Kongon demokraattinen tasavalta (Kinshasa)

                  137,6

                  Sierra Leone

                  76,6

                  Sudan

                  61,6

                  Syyria

                  70,6

                  Asemamaa

                  Korjauskerroin (maaliskuu 2007)

                  Argentina

                  53,5

                  Kamerun

                  103,5

                  Norsunluurannikko

                  98,7

                  Guyana

                  61,3

                  Intia

                  47,6

                  Jordania

                  75,9

                  Kazakstan (Almaty)

                  121,6

                  Kirgisia

                  84,3

                  Madagaskar

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Sri Lanka

                  53,2

                  Venezuela

                  64,1

                  Asemamaa

                  Korjauskerroin (huhtikuu 2007)

                  Angola

                  121,8

                  Botswana

                  58,1

                  Guinea (Conakry)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Sudan

                  55,1

                  Tadžikistan

                  66,5

                  Sambia

                  56,3

                  Asemamaa

                  Korjauskerroin (toukokuu 2007)

                  Argentiina

                  54,9

                  Costa Rica

                  70,8

                  Etiopia

                  87,1

                  Ghana

                  69,2

                  Indonesia (Jakarta)

                  79,5

                  Kongon demokraattinen tasavalta (Kinshasa)

                  131,6

                  Trinidad ja Tobago

                  68,6

                  Turkki

                  85,9

                  Jemen

                  76,0

                  Asemamaa

                  Korjauskerroin (kesäkuu 2007)

                  Kanada

                  92,7

                  El Salvador

                  76,6

                  Yhdysvallat (New York)

                  103,1

                  Guatemala

                  79,0

                  Malawi

                  73,1

                  Moldova

                  58,5

                  Nicaragua

                  57,3

                  Ruanda

                  90,9

                  Tansania

                  61,7


Avis juridique important

|

41991D0125

91/125/EHTY: Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 4 päivänä maaliskuuta 1991, Irakin ja Kuwaitin kanssa käytävän kaupan estämisestä tehdyn päätöksen 90/414/EHTY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 060 , 07/03/1991 s. 0015 - 0015 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0220  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0220

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,tehty 4 päivänä maaliskuuta 1991,Irakin ja Kuwaitin kanssa käytävän kaupan estämisestä tehdyn päätöksen 90/414/EHTY muuttamisesta (91/125/EHTY) NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotkakatsovat, ettäpäätöksellä 90/414/EHTY(1) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppa Irakin ja Kuwaitin kanssa on kiellettyä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti, joilla nämä kaksi maata asetetaan kauppasulkuun Irakin joukkojen hyökättyä Kuwaitiin ja miehitettyä Kuwaitin,Kuwait on nyt vapautettu,Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on antanut 2 päivänä maaliskuuta 1991 päätöslauselman 686 (1991), jossa otetaan huomioon, muun muassa, Kuwaitin hallituksen avustamista koskeva päätöslauselman 661 (1990) 9 kohta ja jonka 6 kohdassa vaaditaan, että kaikki jäsenvaltiot, Yhdistyneet Kansakunnat, erikoisjärjestöt ja muut Yhdistyneiden Kansakuntien piirissä toimivat kansainväliset järjestöt toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet tehdäkseen yhteistyötä Kuwaitin hallituksen ja kansan kanssa Kuwaitin jälleenrakentamiseksi,poliittista yhteistyötä varten kokoontuneet yhteisö ja sen jäsenvaltiot katsovat, että ei ole mitään syytä pitää voimassa Kuwaitin kauppasulkua koskevia yhteisön toimenpiteitä, jayhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat päättäneet poistaa mainitut toimenpiteet ja sen vuoksi neuvosto on antanut asetuksen (ETY) N:o 542/91(2) muiden kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppasulkua koskevien yhteisön toimenpiteiden kumoamisesta; on tarpeen tehdä päätös, jolla kumotaan mainitut toimenpiteet myös näiden viimeksi mainittujen tuotteiden osalta, sekäyhteisymmärryksessä komission kanssa,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Kumotaan päätöksellä 90/414/EHTY määrätyt Kuwaitia koskevat kiellot 2 päivästä maaliskuuta 1991.2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 1991.PuheenjohtajaJ. F. POOS(1) EYVL N:o L 213, 9.8.1990, s. 3(2) EYVL N:o L 60, 7.3.1991, s. 5.