title: Neuvoston päätös (EU) 2015/355, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015 , Euroopan kehitysrahaston komitean työjärjestyksen hyväksymisestä

text:
               5.3.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 61/17

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/355,
   annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015,
   Euroopan kehitysrahaston komitean työjärjestyksen hyväksymisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevasta, monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvasta Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (1), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 8 artiklan 5 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 (2) allekirjoitetussa kumppanuussopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (3) ja toisen kerran Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (4), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, määrätään rahoituspöytäkirjojen vahvistamisesta kutakin viisivuotiskautta varten.

               (2)

               Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 26 päivänä kesäkuuta 2013 AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sisäisen sopimuksen, jolla perustettiin jäsenvaltioiden edustajista koostuva Euroopan kehitysrahaston (EKR) komitea.

               (3)

               Euroopan kehitysrahaston komitean työjärjestyksessä olisi otettava huomioon neuvoston päätöksen 2013/755/EU (5) ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 (6) asiaankuuluvat säännökset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään liitteenä oleva Euroopan kehitysrahaston komitean työjärjestys.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

      (2)  EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (3)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (4)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

      (5)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

      (6)  Neuvoston asetus (EU) 2015/322, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1).

      LIITE

         EUROOPAN KEHITYSRAHASTON KOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

      1 artikla
      Kokoonpano
      Euroopan kehitysrahaston komitea, jäljempänä ’komitea’, muodostuu jäsenvaltioiden valtuuskunnista, jäljempänä ’valtuuskunnat’. Sen puheenjohtajana toimii komission edustaja.
      Euroopan investointipankin, jäljempänä ’EIP’, tarkkailija osallistuu komitean työskentelyyn EIP:tä koskevissa asioissa.
      Neuvoston pääsihteeristön edustaja osallistuu komitean kokouksiin tarkkailijana.
      2 artikla
      Asian saattaminen komitean käsiteltäväksi
      1.   Asia saatetaan komitean käsiteltäväksi neuvoston asetuksessa (EU) 2015/322 (1), jäljempänä ’yhdestoista EKR:n täytäntöönpanoasetus’, ja erityisesti sen 7, 9 ja 14 artiklassa ja tarvittaessa neuvoston päätöksessä 2013/755/EU (2), jäljempänä ’merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehty päätös’, säädetyissä tapauksissa ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyllä päätöksellä komitealle siirretyn toimivallan osalta komiteaa kutsutaan nimellä ’EKR–MMA-komitea’.
      2.   Edellä 1 kohdan perusteella käsiteltäväksi saatettujen tapausten lisäksi

                  a)

                  komissio julkaisee yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 ja 15 artiklan perusteella hyväksytyt päätökset verkkosivustollaan hyvissä ajoin ja ilmoittaa niistä komitealle nopeimmalla ja luotettavimmalla sähköisellä menetelmällä;

                  b)

                  komissio ilmoittaa komitealle kaikki vuotuisten toimintaohjelmien sekä yksittäisten ja erityistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ilmenneet viivästykset tai vaikeudet, mukaan lukien ennakkoon annettava tieto sellaisista budjettitukiohjelmien keskeyttämisestä ja jatkamisesta, joista saattaa aiheutua huomattavia lisäsitoumuksia tai merkittäviä muutoksia, jotka on todennäköisesti saatettava yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti komitean käsiteltäväksi.

            3 artikla
      Koolle kutsuminen
      1.   Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä.
      2.   Komitea voi kutsua koolle yhteisiä kokouksia muiden komiteoiden kanssa käsittelemään kysymyksiä, jotka liittyvät niiden vastuualueisiin.
      4 artikla
      Esityslista
      1.   Puheenjohtaja laatii esityslistaehdotuksen ja antaa sen komitean hyväksyttäväksi.
      2.   Esityslistassa on erotettava toisistaan

                  a)

                  toimenpide-ehdotukset, jotka komission on määrä hyväksyä ja joista pyydetään komitean lausuntoa yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti;

                  b)

                  komitealle tiedoksi tai keskustelua varten joko puheenjohtajan aloitteesta tai komitean jäsenen kirjallisesta pyynnöstä toimitetut muut kysymykset.

            3.   Valtuuskunta voi pyytää jonkin asian sisällyttämistä komitean kokousten esityslistalle. Näitä asioita koskevat tiedot voidaan antaa suullisesti tai tarvittaessa myöhemmin kirjallisesti.
      4.   Esityslistalla on oltava edellisen kokouksen pöytäkirjan hyväksyminen.
      5.   Esityslistaan liitetään alustava pitkän aikavälinen kokoussuunnitelma vähintään joka kolmas kuukausi ja aina, kun saatavilla on päivitettyä tietoa. Tässä suunnittelussa on otettava huomioon asiat, joista pyydetään lausuntoa, sekä strategiset useita aloja koskevat EKR-asiat, jotka toimitetaan tiedoksi ja/tai keskustelua varten. Suunnittelussa on sisällytettävä asiat, jotka on määrä toimittaa komitean käsiteltäviksi seuraavien kuuden kuukauden aikana. Suunnitelmassa olisi mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava myös, mitkä asiat todennäköisesti toimitetaan komitealle seuraavien kuuden kuukauden kuluessa.
      5 artikla
      Komitean jäsenille toimitettavat asiakirjat ja ehdotukset
      1.   Puheenjohtaja toimittaa kokouskutsun, ehdotuksen kokouksen esityslistaksi ja ne toimenpide-ehdotukset, joista komitealta pyydetään lausuntoa, komitean jäsenille hyvissä ajoin ennen kokousta, ottaen huomioon asioiden kiireellisyyden ja monitahoisuuden, ja joka tapauksessa vähintään 21 kalenteripäivää ennen kokouspäivää. Muut kokoukseen liittyvät asiakirjat, erityisesti tiedoksi toimitettavia asioita ja keskustelua varten tarkoitetut asiakirjat, on mahdollisuuksien mukaan toimitettava samassa määräajassa.
      Kaikki asiakirjat on toimitettava 15 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.
      2.   Kiireellisissä tapauksissa ja silloin, kun hyväksyttävät päätökset koskevat välittömästi sovellettavia toimenpiteitä, puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan tai komitean jäsenen pyynnöstä lyhentää 1 kohdassa tarkoitettua asiakirjojen toimittamisen määräaikaa. Tämän määräajan on oltava vähintään seitsemän kalenteripäivää. Komission on perusteltava tällaiset kiireelliset tapaukset kirjallisesti asianmukaisella tavalla.
      3.   Puheenjohtaja voi komitean jäsenen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianmukaisesti perustelluissa kumppanimaata tai -aluetta koskevissa äärimmäisen kiireellisissä poikkeustapauksissa, kun on kyse esimerkiksi vakavasta taloudellisesta, yhteiskunnallisesta tai poliittisesta tilanteesta, kohdemaassa tapahtuneesta luonnonkatastrofista, humanitaarisesta kriisistä tai muista olosuhteista, jotka edellyttävät erittäin nopeaa toimintaa, poiketa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista määräajoista. Komission on perusteltava tällaiset äärimmäisen kiireelliset tapaukset kirjallisesti asianmukaisella tavalla.
      4.   Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin strategia-asiakirjoihin ja monivuotisiin maa- ja alueohjelmiin eikä niiden soveltamisjakson puolivälissä ja lopussa suoritettavan tarkastelun seurauksena tapahtuvaan mukauttamiseen.
      5.   Jos komitealle toimitetaan toimenpide-ehdotuksia suullista käsittelyä varten, valtuuskuntien on ilmoitettava kirjallisesti komitean sihteeristölle vähintään kolme työpäivää ennen kokouspäivää

                  a)

                  ehdotukset, jotka ne voivat periaatteessa jo hyväksyä ja jotka ne ehdottavat merkittäviksi 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun esityslistan A-kohdiksi (mahdollisesti huomautuksilla tai lisätietopyynnöillä varustettuina);

                  b)

                  ehdotukset, joista niiden mielestä tulisi keskustella kokouksessa ja jotka ne ehdottavat merkittäviksi esityslistan B-kohdiksi.

            Jäsenvaltion pyynnöstä mikä tahansa A-kohta voidaan ottaa keskusteltavaksi ja siirtää B-kohtien luetteloon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ennen kokousta tai poikkeustapauksissa kokouksessa.
      Valtuuskuntien on myös esitettävä mahdolliset lisätietoja koskevat huomautukset ja pyynnöt kirjallisesti mahdollisuuksien mukaan vähintään kolme työpäivää ennen kokouspäivää.
      Komissio antaa lisätietoja ja vastaa esitettyihin huomautuksiin mahdollisuuksien mukaan kirjallisesti ja viimeistään päivää ennen kokousta.
      6.   Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa komissio voi myös soveltaa yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Tällaisissa tapauksissa puheenjohtaja toimittaa toimenpiteet komitealle sen lausunnon saamiseksi 14 päivän kuluessa niiden hyväksymisestä.
      6 artikla
      Ohjelma-asiakirjojen toimittaminen yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle
      Komission sihteeristö toimittaa yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti ohjelma-asiakirjat tiedoksi yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle tiedoksi samanaikaisesti kuin komitean valtuuskunnille.
      7 artikla
      Komitean lausunnot
      1.   Kun komitealta pyydetään lausuntoa, se käsittelee asiaa yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklan 3 tai 4 kohdassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdyn sisäisen sopimuksen (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
      2.   Jollei yksikään komitean jäsenistä vastusta, puheenjohtaja voi ilman virallista äänestystä todeta, että komitea on antanut toimenpide-ehdotuksesta yksimielisesti puoltavan lausunnon.
      3.   Jos suullista käsittelyä käytettäessä toimenpide-ehdotusta muutetaan olennaisesti tai siihen lisätään uusia asiatietoja kokouksen aikana, puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä siirtää jotakin esityslistan kohtaa koskevan äänestyksen kokouksen loppuun tai myöhempään kokoukseen.
      4.   Jos puheenjohtaja päättä olla siirtämättä 3 kohdan mukaisesti äänestystä yhden tai useamman valtuuskunnan pyynnöstä huolimatta, pyynnön esittänyt yksi tai useampi valtuuskunta voi esittää varauman, joka voidaan poistaa viimeistään kolmen työpäivän kuluessa kokousta seuraavasta päivästä alkaen. Komitean lausunto kirjataan lopullisena mainitun määräajan päätyttyä. Komissio ilmoittaa muille jäsenvaltioille niiden jäsenvaltioiden lopullisesta kannasta, joiden valtuuskunnat ovat esittäneet varauman komitealle.
      5.   Jos johonkin esityslistan kohtaan liittyviä asiakirjoja ei ole toimitettu komitean jäsenille 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyssä määräajassa, kyseistä asiaa koskeva äänestys on lykättävä seuraavaan kokoukseen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän kohdan toisen alakohdan soveltamiseen.
      Komitea voi puheenjohtajan ehdotuksesta tai komitean jäsenen pyynnöstä päättää jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä pitää asian esityslistalla, mikäli asian kiireellisyys sitä edellyttää. Tarvittaessa voidaan noudattaa tämän työjärjestyksen 11 artiklassa säädettyä kirjallista menettelyä.
      6.   Vuotuisten tai monivuotisten toimintaohjelmien tarkastelun yhteydessä mikä hyvänsä valtuuskunta voi pyytää hankkeen tai ohjelman poistamista toimintaohjelmasta. Jos sisäisen sopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa, tarkasteltuna yhdessä sen 8 artiklan 2 kohdan kanssa, säädetty määrävähemmistö tukee tätä pyyntöä, komissio hyväksyy toimintaohjelman ilman kyseistä hanketta tai ohjelmaa. Jos komissio ei halua komitean valtuuskuntien näkemysten mukaisesti jatkaa toimintaohjelmasta poistettua hanketta tai ohjelmaa, se on annettava myöhemmin uudelleen komitean tarkasteltavaksi toimintaohjelman ulkopuolella yksittäisenä toimenpiteenä, jonka komissio hyväksyy yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
      8 artikla
      Näkemysten vaihto
      1.   Kukin valtuuskunta voi milloin tahansa pyytää komissiota antamaan komitealle tietoja ja järjestämään näkemysten vaihdon asioista, jotka liittyvät yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin tehtäviin. Kaikista arvioinneista, myös suosituksista ja jatkotoimista, voidaan keskustella myös komiteassa jäsenvaltion pyynnöstä yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 18 artiklan 4 kohdassa säädetyn mukaisesti komissio tarkastelee yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanon, mukaan lukien maaohjelmat, edistymistä ja toimittaa neuvostolle vuodesta 2015 alkaen vuosittain kertomuksen täytäntöönpanosta. Tästä kertomuksesta voidaan keskustella myös komiteassa jäsenvaltion pyynnöstä.
      2.   Valtuuskunnat voivat tällaisten keskustelujen perusteella laatia suosituksia, jotka komissio ottaa huomioon. Komitean pöytäkirjaan on kirjattava kaikki tehdyt ehdotukset. Ehdotus, jonka valtuuskunnat hyväksyvät sisäisen sopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa, tarkasteltuna yhdessä sen 8 artiklan 2 kohdan kanssa, säädetyllä määräenemmistöllä, kirjataan suosituksena.
      9 artikla
      Edustajat ja päätösvaltaisuus
      1.   Kutakin valtuuskuntaa pidetään yhtenä komitean jäsenenä. Kukin jäsenvaltio päättää valtuuskuntansa kokoonpanosta ja ilmoittaa siitä puheenjohtajalle.
      2.   Puheenjohtajan suostumuksella valtuuskuntien mukana voi seurata valtiosta riippumattomia asiantuntijoita kyseisen jäsenvaltion kustannuksella.
      Puheenjohtajalle on ilmoitettava seuraavat tiedot kohtuullisen ajan kuluessa ja joka tapauksessa viimeistään viisi kalenteripäivää ennen kokouspäivää:

                  a)

                  kunkin valtuuskunnan kokoonpano, paitsi jos se on jo puheenjohtajan tiedossa;

                  b)

                  valtuuskuntien mukana seuraavien asiantuntijoiden nimet ja tehtävät sekä syyt heidän läsnäoloonsa.

            Jos puheenjohtaja ei ennen komitean asianomaista kokousta vastusta asiantuntijan osallistumista, lupa katsotaan myönnetyksi.
      Puheenjohtajan on ennen kokousta ilmoitettava valtuuskunnille valtiosta riippumattoman asiantuntijan osallistumisesta ja mainittava tämän edustama järjestö.
      3.   Valtuuskunta voi tarvittaessa edustaa enintään yhtä muuta jäsenvaltiota. Edustettavan valtuuskunnan on ilmoitettava tästä komitean puheenjohtajalle kirjallisesti viimeistään ennen kokouksen alkua.
      4.   Komitean päätösvaltaisuuden edellytyksenä oleva jäsenmäärä on sama kuin lausunnon antamiselle yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklan 3 ja 4 kohdassa vaadittava määräenemmistö.
      10 artikla
      Kolmannet osapuolet ja asiantuntijat
      1.   Unioniin liittyvien maiden edustajat kutsutaan komitean kokouksiin liittymissopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen.
      2.   Puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan tai komitean jäsenen pyynnöstä päättää kutsua muiden kolmansien osapuolten edustajien tai asiantuntijoiden esittämään näkemyksensä komitean esityslistan yksittäisten kohtien osalta. Jäsenvaltioiden yksinkertainen enemmistö voi kuitenkin vastustaa heidän osallistumistaan kokoukseen.
      3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kolmansien osapuolten edustajat sekä 9 artiklan 2 kohdassa mainitut asiantuntijat eivät saa olla läsnä komitean äänestyksissä eivätkä osallistua niihin.
      11 artikla
      Kirjallinen menettely
      1.   Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa puheenjohtaja voi hankkia komitean lausunnon kirjallista menettelyä noudattaen. Puheenjohtaja toimittaa komitean jäsenille toimenpiteitä koskevat ehdotukset ja asettaa määräajan lausunnon antamiselle asian kiireellisyyden mukaan.
      Valtuuskunnilla on ehdotuksen lähettämisestä alkaen 21 kalenteripäivää aikaa ottaa siihen kantaa. Komitean valtuuskunnan, joka ei ole tiedonannossa asetetussa määräajassa ilmaissut vastustavansa ehdotusta tai haluavansa pidättyä ilmaisemasta kantaansa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen.
      Kumppanimaan tai -alueen kiireellisissä ja äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa sovelletaan 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja. Komission on perusteltava tällainen kiireellisyys ja äärimmäinen kiireellisyys kirjallisesti asianmukaisella tavalla.
      2.   Jos komitean jäsen kuitenkin pyytää, että toimenpide-ehdotukset käsitellään kokouksessa, kirjallinen menettely päätetään ja toimenpide-ehdotuksen käsittely siirretään seuraavaan kokoukseen.
      3.   Puheenjohtaja ilmoittaa komitean jäsenille kirjallisen menettelyn tuloksesta viipymättä ja joka tapauksessa viimeistään seitsemän kalenteripäivän kuluessa määräajan päättymisestä.
      12 artikla
      Sihteeristö
      Komissio huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä.
      13 artikla
      Kokousten pöytäkirjat ja niiden yhteenvedot
      Kustakin kokouksesta laaditaan puheenjohtajan vastuulla pöytäkirja, joka sisältää lausunnot toimenpiteitä koskevista ehdotuksista sekä kokouksessa esitetyt kannanotot. Pöytäkirja toimitetaan komitean jäsenille viipymättä ja mahdollisuuksien mukaan 14 kalenteripäivän kuluessa kokouksesta. Jos kokousten välinen aika on neljä viikkoa tai vähemmän, pöytäkirja on lähetettävä vähintään seitsemän päivää ennen seuraavaa kokousta.
      Valtuuskuntien on esitettävä mahdolliset huomautuksensa puheenjohtajalle kirjallisesti. Niistä ilmoitetaan komitealle. Jos huomautukset aiheuttavat erimielisyyksiä, komitea keskustelee ehdotetusta muutoksesta. Jos erimielisyyteen ei löydetä ratkaisua, muutosehdotus lisätään pöytäkirjan liitteeksi.
      14 artikla
      Läsnäololuettelo
      1.   Puheenjohtaja laatii jokaisessa kokouksessa läsnäololuettelon, jossa mainitaan viranomaiset tai elimet, joita osallistujat edustavat, ja joka jaetaan osallistujille asianomaisen kokouksen aikana.
      2.   Valtuuskunnan, jonka osallistuminen komitean työhön johtaisi eturistiriitaan jonkin tietyn esityslistan asiakohdan osalta, on kokouksen alussa ilmoitettava asiasta puheenjohtajalle. Myös jäsenvaltioiden nimeämien henkilöiden sekä asiantuntijoiden, joille puheenjohtaja on antanut luvan osallistua kokoukseen 9 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja kolmansien osapuolten edustajien, jotka on kutsuttu kokoukseen 10 artiklan mukaisesti, on kunkin kokouksen alussa ilmoitettava puheenjohtajalle tiettyyn esityslistan kohtaan liittyvistä mahdollisista eturistiriidoista.
      Mikäli tällainen eturistiriita ilmenee, asianomaisen henkilön on puheenjohtajan pyynnöstä oltava osallistumatta kokoukseen kyseisten esityslistan kohtien käsittelyn aikana.
      15 artikla
      Kirjeenvaihto
      1.   Komiteaa koskeva kirjeenvaihto toimitetaan komissiolle komitean sihteeristölle osoitettuna.
      2.   Sihteeristön kautta valtuuskunnille osoitettu kirjeenvaihto lähetetään myös asianomaisen jäsenvaltion pysyvään edustustoon nopeimmalla ja luotettavimmalla sähköisellä menetelmällä. Jos pysyvä edustusto ilmoittaa komissiolle komiteoiden työhön liittyvää kirjeenvaihtoa varten sähköisen keskusosoitteen, kyseistä osoitetta käytetään kirjeenvaihdossa. Kirjeenvaihto voidaan tämän lisäksi osoittaa suoraan henkilöille, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet edustajikseen komiteassa.
      3.   Poikkeustapauksia lukuun ottamatta komission ja valtuuskuntien välisen kirjeenvaihdon on tapahduttava komission tarjoamia sähköisiä menetelmiä käyttäen.
      16 artikla
      Oikeus tutustua asiakirjoihin ja luottamuksellisuus
      1.   Komitean asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) mukaisesti. Komissio tekee kyseisiin asiakirjoihin tutustumista koskevista pyynnöistä päätöksen työjärjestyksensä (5) mukaisesti. Jos pyyntö on osoitettu jollekin jäsenvaltiolle, jäsenvaltion on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1049/2001 5 artiklaa.
      2.   Asioiden käsittely komiteassa on luottamuksellista.
      3.   Komitean jäsenille, asiantuntijoille ja kolmansien osapuolten edustajille toimitetut asiakirjat ovat luottamuksellisia, paitsi jos niihin tutustumiseen on annettu oikeus 1 kohdan mukaisesti tai komissio on muulla tavalla julkistanut ne.
      4.   Komitean jäsenten, asiantuntijoiden ja kolmansien osapuolten edustajien on noudatettava tämän artiklan mukaisia asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia velvoitteita. Puheenjohtajan on varmistettava, että asiantuntijat ja kolmansien osapuolten edustajat ovat tietoisia heitä koskevista asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista.
      17 artikla
      Henkilötietojen suoja
      Henkilötietoja käsitellään komiteassa ja sen työryhmissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) mukaisesti, ja tästä vastaa puheenjohtaja, joka toimii mainitun asetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuna rekisterinpitäjänä.
      18 artikla
      Toimintamenot
      1.   Komissio ottaa vastattavakseen komitean toimintamenot, mukaan lukien yhden osallistujan matkakulut jäsenvaltiota kohden.
      Myönnettyjen määrärahojen salliessa ja niiden asettamissa rajoissa komissio vastaa valtuuskunnan kahden jäsenen matkakuluista, jos he tätä pyytävät.
      2.   Komissio asettaa käyttöön komitean toimintaan tarvittavat tilat ja aineelliset välineet.

         (1)  Neuvoston asetus (EU) 2015/322, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1).

         (2)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

         (3)  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

         (5)  Komission työjärjestys (K(2000) 3614) (EYVL L 308, 8.12.2000, s. 26).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).


Avis juridique important

|

31999D0067

1999/67/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 1998, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten, mukaan lukien voimassa olevan etuusjärjestelyn parannukset, huomioon ottamiseksi

Virallinen lehti nro L 028 , 02/02/1999 s. 0001 - 0002

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä lokakuuta 1998,Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten, mukaan lukien voimassa olevan etuusjärjestelyn parannukset, huomioon ottamiseksi (1999/67/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäolisi hyväksyttävä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamista koskeva pöytäkirja Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten, mukaan lukien voimassa olevan etuusjärjestelyn parannukset, huomioon ottamiseksi,komissiolle olisi annettava valtuudet toteuttaa toimenpiteet pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi erityisesti maatalouden perustuotteiden ja jalostettujen maataloustuotteiden osalta,yhteisö on asetuksella (EY) N:o 1595/97 (1) ja asetuksella (EY) N:o 656/98 (2) alkanut panna täytäntöön ennenaikaisesti tiettyjä pöytäkirjan määräyksiä, jotka liittyvät maatalouden perustuotteisiin ja jalostettuihin maataloustuotteisiin; tämän vuoksi olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotta siirtyminen näiden asetusten mukaisesti sovellettujen ja pöytäkirjassa määrättyjen etuusjärjestelyjen välillä olisi joustava, jaEurooppa-sopimukseen liittyvä Euroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskeva lisäpöytäkirja on viimeksi muutettu päätöksellä N:o 96/224/EY (3),ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten mukauttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen ja Uruguayn kierroksen maataloutta koskevien neuvottelujen tulosten, mukaan lukien voimassa olevan etuusjärjestelyn parannukset, huomioon ottamiseksi tehty pöytäkirja.Pöytäkirja on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla1. Komissio antaa tämän päätöksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (4) 23 artiklassa taikka tapauksen mukaan yhteisestä markkinajärjestelystä annetuissa muissa asetuksissa, asetuksessa (EY) N:o 3448/93 (5) tai asetuksessa (EY) N:o 3066/95 (6) säädettyä menettelyä noudattaen.2. Tämän päätöksen voimaantulosta alkaen niiden sääntöjen, jotka komissio antaa asetuksen (EY) N:o 3066/95 8 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 656/98 perusteella pöytäkirjassa määrättyjen myönnytysten täytäntöönpanosta, katsotaan perustuvan tämän artiklan 1 kohtaan.3 artiklaNeuvoston puheenjohtaja antaa Euroopan yhteisön puolesta pöytäkirjan 6 artiklan mukaisen tiedonannon.Tehty Luxemburgissa 22 päivänä lokakuuta 1998.Neuvoston puolestaW. MOLTERERPuheenjohtaja(1) EYVL L 216, 8.8.1997, s. 1.(2) EYVL L 90, 25.3.1998, s. 1.(3) EYVL L 81, 30.3.1996, s. 264.(4) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/96 (EYVL L 126, 24.5.1996, s. 37).(5) EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18.(6) EYVL L 328, 30.12.1995, s. 31, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1595/97.


title: Neuvoston päätös, tehty 7 päivänä toukokuuta 2007 , työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kreikkalaisten, unkarilaisten ja romanialaisten varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä

text:
               17.5.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 111/2

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 7 päivänä toukokuuta 2007,
   työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kreikkalaisten, unkarilaisten ja romanialaisten varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimittämisestä
   (2007/C 111/02)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 202 artiklan,
   ottaa huomioon työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/C 218/01 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten neuvostolle esittämän ehdokasluettelon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               1)

               neuvosto on 27 päivänä helmikuuta 2007 (2) tekemällään päätöksellä 2007/144/EY nimennyt työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet 1 päivästä maaliskuuta 2007 alkaneeksi ja 28 päivänä helmikuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi kreikkalaisia, unkarilaisia ja romanialaisia varsinaisia jäseniä ja varajäseniä lukuun ottamatta, ja

               (2)

               Kreikan, Unkarin ja Romanian hallitukset ovat esittäneet ehdokkaat avoinna oleviin paikkoihin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Nimitetään seuraavat henkilöt työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean varsinaisiksi jäseniksi ja varajäseniksi 28 päivänä helmikuuta 2010 päättyväksi toimikaudeksi.
   I.   HALLITUSTEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Unkari

               András BÉKÉS

               Judit RÁCZNÉ BENCZE
               Mária GROSZMANN

         II.   TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Unkari

               Pál GERGELY

               Károly GYÖRGY
               Szilvia BORBÉLY

               Romania

               Cornel CONSTANTINOAIA

               Adrian COJOCARU
               Maria GHIMPĂU

         III.   TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT

               Maa

               Varsinaiset jäsenet

               Varajäsenet

               Kreikka

               Pavlos KIRIAKONGONAS

               Natasa AVLONITOU
               Christos KAVALOPOULOS

               Unkari

               Géza BOMBERA

               Antal SZABADKAI
               Judit NOSZTRAI

               Romania

               Adrian IZVORANU

               Ovidiu NICOLESCU
               Cazimir IONESCU

      Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         H. SEEHOFER

      (1)  EUVL L 218, 13.9.2003, s. 1.

      (2)  EUVL L 64, 2.3.2007, s. 30.


title: Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä helmikuuta 2007 , rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta kaudelle 2007–2013 osana perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa

text:
               24.2.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 58/13

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 12 päivänä helmikuuta 2007,
   rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta kaudelle 2007–2013 osana perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa
   (2007/126/YOS)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa asetetaan unionin tavoitteeksi antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa.

               (2)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan mukaan oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevaan yhteiseen toimintaan sisältyy erityisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö.

               (3)

               Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien pohjalta Eurooppa-neuvosto hyväksyi marraskuussa 2004 Haagin ohjelman, jossa vahvistetaan, että on ensisijaisen tärkeää lujittaa vapautta, turvallisuutta ja oikeutta Euroopan unionissa erityisesti tehostamalla oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pohjalta.

               (4)

               Poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevasta puiteohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/630/YOS (2) perustettu puiteohjelma on osaltaan huomattavasti auttanut lujittamaan poliisin, muiden lainvalvontaviranomaisten ja tuomioistuinten välistä yhteistyötä jäsenvaltioissa sekä parantamaan jäsenvaltioiden poliisi-, oikeus-, tuomioistuin- ja hallintojärjestelmien keskinäistä tuntemusta ja keskinäistä luottamusta.

               (5)

               Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Haagin ohjelmassa vahvistetut kunnianhimoiset tavoitteet olisi toteutettava perustamalla joustava ja tehokas ohjelma, joka helpottaa suunnittelua ja toteutusta.

               (6)

               Ohjelman olisi parannettava tuomioistuinten keskinäistä luottamusta. Haagin ohjelman mukaan keskinäistä luottamusta olisi vahvistettava kehittämällä oikeusalan organisaatioiden ja laitosten verkostoja, parantamalla oikeusalan ammattilaisten koulutusta, kehittämällä Euroopan unionin oikeuden alalla harjoitettavien politiikkojen täytäntöönpanon arviointia oikeuslaitoksen riippumattomuutta täysin kunnioittaen, lisäämällä tutkimusta oikeudellisen yhteistyön alalla sekä helpottamalla oikeudenkäytön nykyaikaistamiseen pyrkiviä jäsenvaltioiden operatiivisia hankkeita.

               (7)

               Ohjelman olisi myös helpotettava vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen täytäntöönpanoa parantamalla keskinäistä tietämystä Euroopan unionissa aiemmin annetuista tuomioista ja erityisesti perustamalla tietokoneistettu järjestelmä rikosrekisteritietojen vaihtoa varten.

               (8)

               Tuomarikunnan koulutuksesta jäsenvaltioissa erityisesti vastaavat laitokset ovat perustaneet Euroopan oikeudellisen koulutuksen verkoston, joka edistää tuomareiden ja syyttäjien koulutusohjelmaa, jolla on todellinen eurooppalainen ulottuvuus. Tämä myötävaikuttaa keskinäisen luottamuksen vahvistumiseen sekä parantaa oikeusviranomaisten ja eri oikeusjärjestelmien keskinäistä tuntemusta.

               (9)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan ohjelman laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, joten neuvosto voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jota sovelletaan Euroopan unioniin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (10)

               Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4), joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, sovelletaan ottamalla huomioon yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittamisen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja voimavarojen säilymisen oikeassa suhteessa niiden käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen nähden.

               (11)

               Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä toteutettava tarpeelliset toimenpiteet menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (5), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 (6) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (7) mukaisesti.

               (12)

               Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustusten kattamiseksi on annettava perussäädös.

               (13)

               Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä siinä säädettyjen menettelytapojen mukaisesti komitean avustuksella.

               (14)

               On aiheellista korvata päätös 2002/630/YOS 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen tällä päätöksellä sekä rikosten ennalta ehkäisyä ja torjuntaa koskevan erityisohjelman perustamisesta tehdyllä päätöksellä.

               (15)

               Ohjelman tehokkaan ja joutuisan täytäntöönpanon varmistamiseksi tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2007,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kohde
   1.   Tällä päätöksellä perustetaan osana turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevaa yleisohjelmaa rikosoikeutta koskeva erityisohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jolla edistetään osaltaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamista.
   2.   Ohjelma kattaa kauden 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013.
   2 artikla
   Yleiset tavoitteet
   1.   Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet:

               a)

               edistää oikeudellista yhteistyötä, jolloin pyrkimyksenä on luoda rikosasioiden osalta todellinen Euroopan oikeusalue, joka perustuu vastavuoroiseen tunnustamiseen ja keskinäiseen luottamukseen;

               b)

               edistää jäsenvaltioissa sovellettavien sääntöjen yhteensopivuutta siltä osin, kuin se on tarpeen oikeudellisen yhteistyön parantamiseksi. Edistää oikeudellisen yhteistyön moitteettoman toiminnan tiellä tällä hetkellä olevien oikeudellisten esteiden vähentämistä tutkinnan yhteensovittamisen tehostamiseksi ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden olemassa olevien tuomioistuinjärjestelmien yhteensopivuuden lisäämiseksi, jotta jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten suorittamat tutkinnat johtaisivat asianmukaisiin jatkotoimiin;

               c)

               parantaa oikeus- ja hallintoviranomaisten sekä oikeusalan ammattilaisten – asianajajien ja oikeuslaitoksen toimintaan osallistuvien muiden ammattihenkilöstön – välisiä yhteyksiä ja tietojenvaihtoa sekä edistää oikeuslaitoksen jäsenten koulutusta keskinäisen luottamuksen edistämiseksi;

               d)

               lisätä keskinäistä luottamusta uhrien ja vastaajien oikeuksien suojelun varmistamiseksi.

         2.   Ohjelman yleisillä tavoitteilla myötävaikutetaan yhteisön politiikkojen kehittämiseen ja erityisesti Euroopan oikeusalueen luomiseen, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan yhteisön tavoitteisiin ja toimivaltaan.
   3 artikla
   Erityistavoitteet
   Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet:

               a)

               edistää rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, jonka tavoitteena on

                           i)

                           edistää tuomioistuinten päätösten ja tuomioiden vastavuoroista tunnustamista;

                           ii)

                           poistaa jäsenvaltioiden tuomioistuinjärjestelmien keskinäisten erojen aiheuttamia esteitä ja edistää tarvittavaa aineellisen rikosoikeuden lähentämistä, joka koskee vakavia, erityisesti rajat ylittäviä rikoksia;

                           iii)

                           edistää edelleen rikosoikeudellisen menettelyn näkökohtia koskevien vähimmäisvaatimusten hyväksymistä käytännön oikeudellisen yhteistyön edistämiseksi;

                           iv)

                           varmistaa asianmukainen oikeudenkäyttö välttämällä toimivaltaristiriitoja;

                           v)

                           parantaa tietojenvaihtoa tietokoneistettuja järjestelmiä käyttämällä, etenkin kansallisten rikosrekistereiden sisältämien tietojen osalta;

                           vi)

                           edistää vastaajien oikeuksia sekä uhreille annettavaa sosiaalista ja oikeudellista apua;

                           vii)

                           rohkaista jäsenvaltioita tehostamaan Eurojustin kanssa suoritettavaa yhteistyötä, joka koskee rajat ylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta ja muuta vakavaa rikollisuutta;

                           viii)

                           edistää toimenpiteitä, joilla pyritään rikoksentekijöiden, erityisesti nuorten rikoksentekijöiden, tehokkaaseen yhteiskuntaan sopeuttamiseen;

               b)

               parantaa jäsenvaltioiden oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien keskinäistä tuntemusta rikosoikeuden alalla sekä edistää ja lujittaa verkottumista, keskinäistä yhteistyötä sekä tietojen, kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtoa ja levitystä;

               c)

               varmistaa rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä sovellettavien unionin välineiden moitteeton täytäntöönpano, asianmukainen ja tehokas soveltaminen ja arviointi;

               d)

               lisätä tietoutta jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmistä ja oikeussuojan saatavuudesta;

               e)

               edistää tuomareiden, asianajajien ja oikeuslaitoksen toimintaan osallistuvan muun ammattihenkilöstön koulutusta unionin ja yhteisön lainsäädännön osalta;

               f)

               arvioida yleisiä edellytyksiä keskinäisen luottamuksen kehittämiseksi parantamalla oikeusviranomaisten ja eri oikeusjärjestelmien keskinäistä ymmärtämystä etenkin oikeusasioita koskevien Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanon osalta;

               g)

               kehittää ja panna täytäntöön rikosrekisteritietojen vaihtoon tarkoitettu tietokoneistettu järjestelmä ja tukea selvityksiä muiden tietojenvaihtotapojen kehittämiseksi.

         4 artikla
   Toimet
   Edellä 2 ja 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden toteuttamiseksi ohjelmalla tuetaan vuotuisessa työohjelmassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti seuraavanlaisia toimia:

               a)

               komission toteuttamat erityistoimet, kuten selvitykset ja tutkimukset, erityishankkeiden suunnittelu ja toteuttaminen, joita voivat olla muun muassa rikosrekisteritietojen vaihtoon tarkoitetun tietokoneistetun järjestelmän luominen, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien luominen, tietojen ja tilastojen keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tukeminen ja kehittäminen, analyysi-, seuranta- ja arviointitoimet; tai

               b)

               vähintään kahden jäsenvaltion tai vähintään yhden jäsenvaltion ja yhden maan, joka voi olla joko liittyvä tai ehdokasmaa, ehdottamat, unionin edun mukaiset erityiset valtioidenväliset hankkeet vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai

               c)

               ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtiosta riippumattomien organisaatioiden tai muiden yhteisöjen toiminnan tukeminen vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai

               d)

               Euroopan oikeudellisen koulutuksen verkostolle, joka ajaa yleistä eurooppalaista etua tuomareiden koulutuksen alalla, myönnettävä toiminta-avustus pysyvästä työohjelmasta aiheutuvien kustannusten osarahoitukseen; tai

               e)

               jäsenvaltioiden kansalliset hankkeet, joilla

                           i)

                           valmistellaan valtioidenvälisiä ja/tai unionin toimia (’käynnistystoimet’);

                           ii)

                           täydennetään valtioidenvälisiä ja/tai unionin toimia (’täydentävät toimet’);

                           iii)

                           edistetään sellaisten innovatiivisten menetelmien ja/tai teknologian kehittämistä, jotka voidaan siirtää unionin tasolla toteutettaviin toimiin, tai kehitetään tällaisia menetelmiä tai teknologiaa siirrettäväksi muihin jäsenvaltioihin ja/tai maahan, joka voi olla joko liittyvä tai ehdokasmaa.

         5 artikla
   Kohderyhmät
   Ohjelma on suunnattu muun muassa oikeudellisissa ammateissa toimiville, uhrien tukipalveluiden edustajille ja muulle oikeuslaitoksen toimintaan osallistuvalle ammattihenkilöstölle, kansallisille viranomaisille ja unionin kansalaisille yleensä.
   6 artikla
   Ohjelmaan osallistuminen
   1.   Ohjelmaan voivat osallistua julkiset tai yksityiset laitokset ja järjestöt, mukaan lukien ammattialajärjestöt, yliopistot, tutkimuslaitokset, oikeudellista perus- tai jatkokoulutusta oikeudellisissa ammateissa toimiville antavat oppilaitokset sekä valtiosta riippumattomat järjestöt jäsenvaltioissa. Voittoa tavoittelevat yhteisöt ja järjestöt voivat hakea avustuksia ainoastaan yhdessä voittoa tavoittelemattomien ja valtiollisten järjestöjen kanssa.
   ’Oikeudellisissa ammateissa toimivilla’ tarkoitetaan muun muassa tuomareita, syyttäjiä, asianajajia, ministeriöiden virkamiehiä, tuomioistuinten avustavaa henkilöstöä, haastemiehiä, tuomioistuinten tulkkeja ja muuta oikeuslaitoksen toimintaan rikosoikeuden alalla osallistuvaa ammattihenkilöstöä.
   2.   Kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt eivät voi ehdottaa valtioidenvälisiä hankkeita, mutta voivat osallistua niihin kumppaneina.
   7 artikla
   Tukimuodot
   1.   Yhteisön myöntämä rahoitustuki voi olla oikeudelliselta muodoltaan

               a)

               avustus;

               b)

               julkisia hankintoja koskeva sopimus.

         2.   Yhteisön avustukset myönnetään yleensä ehdotuspyyntöjen perusteella, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeustapauksia, joissa joko asian kiireellisyyden tai edunsaajan luonteen vuoksi tietylle toimelle ei ole vaihtoehtoja, ja avustus myönnetään toiminta-avustuksina tai toimia varten osoitettuina avustuksina.
   Vuotuisessa työohjelmassa määritetään avustuksin katettavien vuotuisten menojen vähimmäisosuus. Vähimmäisosuuden on oltava vähintään 65 prosenttia.
   Hankkeiden kustannuksiin myönnettävän yhteisrahoituksen enimmäisosuus määritetään vuotuisessa työohjelmassa.
   3.   Rahoitusta varataan julkisia hankintoja koskevin sopimuksin liitännäistoimiin, jolloin yhteisön rahoitus kattaa palvelujen ja tavaroiden hankinnan. Tällä katetaan muun muassa kustannuksia, jotka liittyvät tiedotukseen ja viestintään sekä hankkeiden, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmisteluun, toteutukseen, seurantaan, tarkastamiseen ja arviointiin.
   8 artikla
   Täytäntöönpanotoimenpiteet
   1.   Komissio panee yhteisön rahoitustuen täytäntöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti.
   2.   Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanoa varten syyskuun loppuun mennessä ja 2 artiklassa määriteltyjen yleisten tavoitteiden puitteissa vuotuisen työohjelman, jossa määritellään sen erityiset tavoitteet ja ensisijaiset aihealueet sekä jossa on 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen liitännäistoimien kuvaus ja tarvittaessa luettelo muista toimista.
   Vuotta 2007 koskeva vuosittainen työohjelma hyväksytään kolmen kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta.
   3.   Vuotuinen työohjelma hyväksytään 11 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti.
   4.   Toimille myönnettävän tuen arviointi- ja myöntämismenettelyissä on otettava huomioon muun muassa seuraavat perusteet:

               a)

               yhdenmukaisuus vuotuisen työohjelman, 2 artiklassa määriteltyjen yleisten tavoitteiden sekä 3 ja 4 artiklassa määriteltyjen eri aloilla toteutettavien toimenpiteiden kanssa;

               b)

               ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu;

               c)

               yhteisöltä haetun rahoituksen määrä ja sen asianmukaisuus odotettuihin tuloksiin nähden;

               d)

               odotettujen tulosten vaikutus 2 artiklassa määriteltyihin yleisiin tavoitteisiin sekä 3 ja 4 artiklassa määriteltyihin eri aloilla toteutettaviin toimenpiteisiin.

         5.   Edellä 4 artiklan c ja d kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia koskevia hakemuksia arvioidaan muun ohessa seuraavin perustein:

               a)

               yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa;

               b)

               suunniteltujen toimien laatu;

               c)

               toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus niiden kohdeyleisön kannalta;

               d)

               toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus;

               e)

               kansalaisten osallistuminen asianomaisten yhteisöjen organisaatioon;

               f)

               ehdotetun toimen kustannus-hyötysuhde.

         6.   Komissio tekee 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla ehdotettuihin toimiin liittyvät päätökset 11 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti. Komissio tekee 4 artiklan 1 kohdan b–e alakohdan nojalla ehdotettuihin toimiin liittyvät päätökset 10 artiklassa säädetyn neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.
   Komissio tekee päätökset sellaisten avustuksia koskevien hakemusten osalta, joissa on mukana voittoa tavoittelevia yhteisöjä tai järjestöjä, 11 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti.
   7.   Toiminta-avustukseen, joka myönnetään Euroopan oikeudellisen koulutuksen verkostolle, ei varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovelleta tuen asteittaisen vähentämisen periaatetta, sillä verkosto ajaa yleistä eurooppalaista etua.
   9 artikla
   Komitea
   1.   Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, jäljempänä ’komitea’.
   2.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
   3.   Komissio voi kutsua hakijamaiden edustajia komitean kokousten jälkeen pidettäviin tiedotuskokouksiin.
   10 artikla
   Neuvoa-antava menettely
   1.   Jos tähän artiklaan viitataan, komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
   2.   Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi kullakin jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
   3.   Komissio ottaa niin hyvin kuin mahdollista huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin sen lausunto on otettu huomioon.
   11 artikla
   Hallintomenettely
   1.   Jos tähän artiklaan viitataan, komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Niissä tapauksissa, joissa neuvoston on tehtävä päätöksensä komission ehdotuksesta, lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Komiteassa olevien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
   2.   Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kolmella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä.
   3.   Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin 2 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.
   12 artikla
   Täydentävyys
   1.   Ohjelman täytäntöönpanossa pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden yhteisön välineiden kanssa muun muassa perusoikeuksia ja osana oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa toteutettavaa yksityisoikeuden erityisohjelmaa sekä turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia. Rikosoikeutta koskevien tietojen tilasto-osuus laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen tarvittaessa apuna yhteisön tilasto-ohjelmaa.
   2.   Ohjelmassa voidaan käyttää muiden yhteisön välineiden kanssa yhteisiä voimavaroja. Tämä koskee erityisesti osana perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa toteutettavaa yksityisoikeuden erityisohjelmaa, jolloin tavoitteena on toteuttaa toimia, jotka vastaavat molempien ohjelmien tavoitteita.
   3.   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet eivät voi saada rahoitustukea samaan tarkoitukseen mistään muusta yhteisön rahoitusvälineestä. On varmistettava, että tämän päätöksen tuensaajat ilmoittavat komissiolle Euroopan unionin yleisestä talousarviosta ja muista lähteistä saamastaan rahoituksesta sekä vireillä olevista tukihakemuksista.
   13 artikla
   Määrärahat
   Tässä ohjelmassa säädettyihin toimiin kohdennetut määrärahat sisällytetään Euroopan unionin yleisen talousarvion vuotuisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat rahoituskehyksen asettamissa rajoissa.
   14 artikla
   Seuranta
   1.   Komissio varmistaa, että tuensaaja toimittaa kertomuksia ohjelmasta rahoitettavien toimien teknisestä ja taloudellisesta edistymisestä ja että kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä toimitetaan loppukertomus. Komissio määrittää kertomusten muodon ja rakenteen.
   2.   Komissio varmistaa, että tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten tehtävissä sopimuksissa määrätään erityisesti komission (tai sen valtuuttaman edustajan) suorittamasta rahoitusta koskevasta ja muusta valvonnasta, joka voidaan tarvittaessa suorittaa paikan päällä, myös pistokokein, tehtävin tarkastuksin, sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista.
   3.   Komissio varmistaa, että rahoitustuen saaja säilyttää komission saatavilla kaikki asiakirjat toimeen liittyvistä menoista viiden vuoden ajan viimeisen tointa koskevan maksun suorittamisesta.
   4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja paikan päällä suoritettujen tarkastusten perusteella komissio varmistaa, että alun perin myönnetyn rahoitustuen määrää, ehtoja tai maksuaikataulua mukautetaan tarvittaessa.
   5.   Komissio varmistaa, että toteutetaan kaikki muut sen varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, että rahoitettavat toimet suoritetaan asianmukaisesti ja tämän päätöksen sekä varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen.
   15 artikla
   Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen
   1.   Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa, että yhteisön taloudelliset edut suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95, (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
   2.   Ohjelmasta rahoitettavien yhteisön toimien osalta asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sovelletaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka ohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hallinnoimille talousarvioille.
   3.   Komissio varmistaa, että tiettyä tointa varten myönnettyä rahoitustukea vähennetään, tuen suorittamista lykätään tai se peritään takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, joihin luetaan tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että tointa on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.
   4.   Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos vain osa myönnetystä rahoitustuesta on perusteltua tietyn toimen toteutuksen edistymisen johdosta, komissio varmistaa, että tuensaajaa pyydetään esittämään selvitys asiasta tietyssä määräajassa. Jos tuensaaja ei anna tyydyttävää vastausta, komissio varmistaa, että rahoitustuen loppuosan voidaan peruuttaa ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.
   5.   Komissio varmistaa, että kaikki aiheettomasti maksetut määrät palautetaan komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
   16 artikla
   Arviointi
   1.   Ohjelmaa seurataan säännöllisesti, jotta sen nojalla toteutettujen toimien toteutusta voidaan tarkkailla.
   2.   Komissio varmistaa, että ulkopuolinen riippumaton taho arvioi ohjelman säännöllisesti.
   3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle

               a)

               vuosittaisen selvityksen ohjelman täytäntöönpanosta;

               b)

               väliarviointia koskevan kertomuksen tämän ohjelman tuloksista ja sen täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011;

               c)

               tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 30 päivänä elokuuta 2012;

               d)

               jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.

         17 artikla
   Hankkeiden julkaiseminen
   Komissio julkaisee vuosittain luettelon tämän ohjelman nojalla rahoitetuista toimista, mihin sisältyy lyhyt kuvaus kustakin hankkeesta.
   18 artikla
   Siirtymäsäännökset
   Tällä päätöksellä korvataan 1 päivästä tammikuuta 2007 päätöksen 2002/630/YOS vastaavat säännökset.
   Toimia, jotka on aloitettupäätöksen 2002/630/YOS nojalla ennen 31 päivää joulukuuta 2006, hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka mainitun päätöksen mukaisesti. Sen 7 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan tämän päätöksen 10 artiklassa säädetyllä komitealla.
   19 artikla
   Voimaantulo ja soveltaminen
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2007.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Lausunto annettu 14. joulukuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EYVL L 203, 1.8.2002, s. 5.

      (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 (EUVL L 227, 19.8.2006, s. 3).

      (5)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (6)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (7)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.


title: 2007/475/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2007 , televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 1 kohdan nojalla Italiassa toteutettujen toimenpiteiden yhteensopivuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa

text:
               10.7.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 180/5

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 25 päivänä kesäkuuta 2007,
   televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 1 kohdan nojalla Italiassa toteutettujen toimenpiteiden yhteensopivuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa
   (2007/475/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY (1) ja erityisesti sen 3 a artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon direktiivin 89/552/ETY 23 a artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Italia ilmoitti 10 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle toimenpiteet, jotka se on toteuttanut 9 päivänä maaliskuuta 1999 direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 1 kohdan nojalla.

               (2)

               Komissio varmisti kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, että ilmoitetut toimenpiteet ovat yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa, erityisesti siltä osin, että toimenpiteet ovat oikeasuhteisia ja kansallinen kuulemismenettely avoin.

               (3)

               Toimenpiteitä tarkastellessaan komissio otti huomioon Italian tiedotusvälineiden toimintaympäristöstä käytettävissä olevat tiedot.

               (4)

               Italian toimenpiteisiin kuuluva yhteiskunnallisesti merkittävien tapahtumien luettelo oli laadittu selvällä ja läpinäkyvällä tavalla.

               (5)

               Komissio katsoi, että Italian ilmoittamissa toimenpiteissä luetellut tapahtumat täyttivät vähintään kaksi seuraavista, tapahtuman yhteiskunnallista merkitystä luotettavalla tavalla ilmentävistä kriteereistä: i) erityinen kaikupohja asianomaisessa jäsenvaltiossa ja merkitys muillekin kuin niille, jotka säännöllisesti seuraavat kyseistä urheilulajia tai tapahtumaa; ii) yleisesti tunnustettu erityinen kulttuurinen merkitys asianomaisen jäsenvaltion väestölle kulttuuri-identiteetin muokkaajana, iii) maajoukkueen osallistuminen kyseiseen tapahtumaan merkittävän kansainvälisen kilpailun tai turnauksen yhteydessä; ja iv) tapahtuma on perinteisesti lähetetty maksuttomilla televisiokanavilla ja sillä on ollut suuret katsojamäärät.

               (6)

               Italian ilmoittamissa toimenpiteissä luetelluista tapahtumista huomattava osa, kuten kesä- ja talviolympialaiset, jalkapallon maailman- ja Euroopan mestaruuskisojen ottelut, joihin Italian maajoukkue osallistuu, sekä näiden kilpailujen loppuottelut, on direktiivin 97/36/EY johdanto-osan 18 kappaleessa tarkoitettuja yhteiskunnallisesti merkittäviä tapahtumia. Näillä tapahtumilla on Italiassa erityinen kaikupohja, koska ne ovat erityisen suosittuja suuren yleisön eikä pelkästään urheilutapahtumia yleensä seuraavien keskuudessa. Lisäksi niillä on yleisesti tunnustettu erityinen kulttuurinen merkitys Italian väestölle, kun otetaan huomioon niiden tärkeä osuus kansojen välisen yhteisymmärryksen lisäämisessä ja urheilun merkitys koko Italian yhteiskunnalle ja kansalliselle ylpeydelle, sillä ne tarjoavat italialaisille huippu-urheilijoille tilaisuuden menestyä näissä tärkeimmissä kansainvälisissä kilpailuissa.

               (7)

               Muilla luetelluilla jalkapallotapahtumilla on Italiassa erityinen kaikupohja ja niillä on yleisesti tunnustettu erityinen kulttuurinen merkitys Italian väestölle, kun otetaan huomioon jalkapallon merkitys koko Italian yhteiskunnalle ja kansalliselle ylpeydelle, sillä ne tarjoavat italialaisille joukkueille tilaisuuden menestyä kansainvälistä huomiota herättävissä huipputason jalkapallo-otteluissa.

               (8)

               Giro d’Italia -pyöräilykilpailulla on Italiassa erityinen kaikupohja ja yleisesti tunnustettu erityinen merkitys kulttuuri-identiteetin muokkaajana, ei pelkästään siksi että se on merkittävä huipputason urheilutapahtuma vaan myös siksi, että se tarjoaa tilaisuuden tehdä Italiaa tunnetuksi.

               (9)

               Formula 1:n Italian Grand Prix’n erityinen kaikupohja Italiassa ja yleisesti tunnustettu erityinen kulttuurinen merkitys Italian väestölle johtuu italialaisten autojen suuresta menestyksestä Formula 1 -kilpailuissa.

               (10)

               San Remon italialaisen musiikin festivaaleilla on Italiassa erityinen kaikupohja ja yleisesti tunnustettu erityinen merkitys Italian kulttuuri-identiteetille maan kulttuuriperinteeseen kuuluvana populäärikulttuurisena tapahtumana.

               (11)

               Italian toimenpiteet vaikuttavat oikeasuhteisilta ja oikeuttavat poikkeamaan EY:n perustamissopimuksessa määrätystä palvelujen tarjoamisen perusvapaudesta, koska kyseessä on yleisen edun mukainen pakottava syy eli tässä tapauksessa yhteiskunnallisesti merkittävien tapahtumien televisiolähetysten yleisestä saatavuudesta huolehtiminen.

               (12)

               Italian toimenpiteet ovat EY:n kilpailusääntöjen mukaisia siltä osin, että lueteltujen tapahtumien televisiointiin kelpuutettavien lähetystoiminnan harjoittajien määritelmä nojaa objektiivisiin kriteereihin, jotka mahdollistavat tosiasiallisen ja mahdollisen kilpailun näihin tapahtumiin liittyvien lähetysoikeuksien hankinnassa. Lisäksi lueteltujen tapahtumien määrä ei ole sellainen, että se voisi vääristää kilpailua maksuttomien ja maksullisten televisiolähetysten tuotantoketjun loppupään markkinoilla.

               (13)

               Sen jälkeen kun komissio oli ilmoittanut muille jäsenvaltiolle Italian toimenpiteistä ja kuullut direktiivin 89/552/ETY 23 a artiklan nojalla perustettua komiteaa, koulutus- ja kulttuuriasioiden pääosasto ilmoitti Italialle 5 päivänä heinäkuuta 1999 kirjatulla kirjeellä, että Euroopan komissio ei aikonut vastustaa ilmoitettuja toimenpiteitä.

               (14)

               Komissiolle ilmoitettiin 7 päivänä syyskuuta 1999 Italian toimenpiteiden muuttamisesta. Muutos ei aiheuttanut muutoksia lueteltuihin tapahtumiin.

               (15)

               Italian toimenpiteet julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa (2) direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 2 kohdan mukaisesti. Myöhemmin Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistiin tähän julkaisuun liittyvä oikaisu (3).

               (16)

               Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-33/01 (Infront WM vs. komissio) antamasta tuomiosta seuraa, että ilmoitus siitä, että direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 1 kohdan nojalla toteutetut toimenpiteet ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, muodostaa EY:n perustamissopimuksen 249 artiklassa tarkoitetun päätöksen, minkä vuoksi komission on tehtävä kyseinen päätös. Siksi on tarpeen ilmoittaa tällä päätöksellä, että Italian ilmoittamat toimenpiteet ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia. Nämä toimenpiteet, sellaisina kuin ne on vahvistettu tämän päätöksen liitteessä, on direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Italian komissiolle 10 päivänä toukokuuta 1999 direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 1 kohdan nojalla ilmoittamat toimenpiteet, sellaisina kuin ne julkaistu 30 päivänä syyskuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 277 (oikaisu 26 päivänä heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 208), ovat yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa.
   2 artikla
   Direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteet, sellaisina kuin ne on vahvistettu tämän päätöksen liitteessä, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2007.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY (EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60).

      (2)  EYVL C 277, 30.9.1999, s. 3.

      (3)  EYVL C 208, 26.7.2001, s. 27.

      LIITE
      Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 2 kohtaan perustuva julkaisu
      Seuraavassa on otteita Italian televiranomaisten 9 päivänä maaliskuuta 1999 tekemästä päätöksestä 8/1999, sellaisena kuin se on muutettuna 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyllä päätöksellä 172/1999. Päätös koskee Italian toteuttamia toimenpiteitä, jotka julkaistaan direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan 2 kohdan nojalla.

         ”1 artikla
         1.   Tämä päätös koskee sellaisten tapahtumien televisiointia, joilla katsotaan olevan erityistä yhteiskunnallista merkitystä
         2.   ’Yhteiskunnallisesti merkittävällä tapahtumalla’ tarkoitetaan urheilu- tai muita tapahtumia, jotka täyttävät vähintään kaksi seuraavaa kriteeriä:

                     a)

                     tapahtuma ja sen lopputulos herättävät Italiassa erityistä ja laajaa kiinnostusta ja niistä ovat kiinnostuneita myös henkilöt, jotka tavallisesti eivät seuraa tämäntyyppisiä tapahtumia televisiosta;

                     b)

                     tapahtuma on laajalti tunnustettu, sillä on kulttuurista merkitystä ja se vahvistaa italialaisten kulttuuri-identiteettiä;

                     c)

                     tapahtumaan osallistuu kansallinen joukkue, joka edustaa tiettyä urheilulajia merkittävissä kansainvälisissä kilpailuissa;

                     d)

                     tapahtuma on perinteisesti esitetty maksuttoman television kautta ja sillä on ollut Italiassa huomattavat katsojaluvut.

               2 artikla
         1.   Televiranomaiset ovat laatineet seuraavan luettelon tapahtumista, joilla katsotaan olevan erityistä yhteiskunnallista merkitystä ja joita Italian lainkäyttövaltaan kuuluvat lähetystoiminnan harjoittajat eivät saa lähettää yksinoikeudella tai koodatussa muodossa, jotta merkittävä osa (yli 90 prosenttia) Italian yleisöstä voi seurata näitä lähetyksiä maksuttoman television kautta ilman teknisten lisälaitteiden hankinnasta aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia:

                     a)

                     kesä- ja talviolympialaiset;

                     b)

                     jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelu ja kaikki Italian maajoukkueen ottelut;

                     c)

                     jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailujen loppuottelu ja kaikki Italian maajoukkueen ottelut;

                     d)

                     Italian jalkapallomaajoukkueen koti- ja vierasottelut virallisissa jalkapalloturnauksissa;

                     e)

                     Mestarien Liigan ja UEFA Cupin loppu- ja välieräottelut, jos italialainen joukkue pelaa niissä;

                     f)

                     Italian ympäriajo (Giro d'Italia) -pyöräilykilpailu;

                     g)

                     Formula 1:n Italian Grand Prix -ajot;

                     h)

                     San Remon musiikkifestivaalit.

               2.   Edellä 1 kohdan b ja c alakohdassa mainitut tapahtumat on lähetettävä kokonaan suorana lähetyksenä. Muiden tapahtumien osalta lähetystoiminnan harjoittajat voivat vapaasti päättää, millä tavoin tapahtumat lähetetään koodaamattomassa muodossa.”


title: Neuvoston päätös 2011/119/YUTP, annettu 21 päivänä helmikuuta 2011 , Kosovoon nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta

text:
               22.2.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 47/18

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/119/YUTP,
   annettu 21 päivänä helmikuuta 2011,
   Kosovoon (1) nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 4 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) (2) ja yhteisen toiminnan 2008/123/YUTP (3), jolla Pieter FEITH nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Kosovoon.

               (2)

               Neuvosto antoi 11 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/446/YUTP (4) erityisedustajan toimeksiannon jatkamisesta 28 päivään helmikuuta 2011.

               (3)

               Erityisedustajan toimeksiantoa olisi jatkettava 30 päivään huhtikuuta 2011.

               (4)

               Euroopan unionin erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa olosuhteissa, jotka voivat huonontua ja jotka voisivat haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määriteltyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden toteutumista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätös 2010/446/YUTP seuraavasti:

               1.

               Korvataan 1 artikla seuraavasti:
               ”1 artikla
               Euroopan unionin erityisedustaja
               Jatketaan Pieter FEITHin toimeksiantoa erityisedustajana Kosovossa 30 päivään huhtikuuta 2011.”.

               2.

               Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
               ”1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 30 päivänä huhtikuuta 2011 päättyväksi kaudeksi tarkoitettu rahoitusohje on 1 230 000 euroa.”.

               3.

               Korvataan 6 artikla seuraavasti:
               ”6 artikla
               Avustajaryhmän perustaminen ja kokoonpano
               1.   Erityisedustajan avuksi osoitetaan henkilöstöä avustamaan erityisedustajaa hänen toimeksiantonsa toteuttamisessa ja edistämään kaikkien Kosovossa toteutettavien unionin toimien yhdenmukaisuutta, näkyvyyttä ja tehokkuutta. Erityisedustaja vastaa toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa avustajaryhmänsä muodostamisesta. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvista poliittisista erityiskysymyksistä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.
               2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) voivat esittää, että henkilöstöä lähetetään työskentelemään erityisedustajan kanssa. Tällaisen lähetetyn henkilöstön palkat maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimuspohjaisen kansainvälisen henkilöstön on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
               3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina ja suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon edun mukaisesti.”.

         2 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. ASHTON

      (1)  Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) mukaisesti.

      (2)  EUVL L 42, 16.2.2008, s. 92.

      (3)  EUVL L 42, 16.2.2008, s. 88.

      (4)  EUVL L 211, 12.8.2010, s. 36.