title: 2006/369/EY: Neuvoston päätös, tehty  8 päivänä marraskuuta 2005 , Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

text:
               24.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 136/21

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 8 päivänä marraskuuta 2005,
   Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta
   (2006/369/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.

               (2)

               Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Bulgarian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.

               (3)

               Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä edellytyksellä, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus sillä edellytyksellä, että neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta sillä edellytyksellä, että sopimus tehdään.
   3 artikla
   Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen voimaantuloon saakka sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   4 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan antamaan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               24.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 136/22

         Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välinen
   SOPIMUS
   tietyistä lentoliikenteen näkökohdista
   EUROOPAN YHTEISÖ
   ja
   BULGARIAN TASAVALTA (jäljempänä ’Bulgaria’),
   (jäljempänä ’osapuolet’), jotka
   TOTEAVAT, että useiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Bulgarian välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,
   TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta monissa näkökohdissa, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,
   TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,
   OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,
   TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Bulgarian kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava täysin kyseisen oikeuden mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Bulgarian väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,
   TOTEAVAT, että näiden neuvottelujen yhteydessä Euroopan yhteisön tarkoituksena ei ole vaikuttaa Euroopan yhteisön ja Bulgarian välisen lentoliikenteen kokonaismäärään tai yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Bulgarian lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon eikä neuvotella muutoksia voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskeviin määräyksiin,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   1 artikla
   Yleiset määräykset
   1.   Tässä sopimuksessa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.
   2.   Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.
   3.   Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.
   2 artikla
   Nimeäminen
   1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Bulgarian lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista. Tämän artiklan 4 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat Bulgarian tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja kyseisen jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 5 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.
   2.   Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion tekemästä nimeämisestä Bulgarian on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, että

               i)

               lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;

               ii)

               lentoliikenteen harjoittaja on ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; ja

               iii)

               lentoliikenteen harjoittaja on pysyvästi jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja on jatkuvasti näiden valtioiden ja/tai niiden kansalaisten tosiasiallisessa määräysvallassa.

         3.   Bulgaria voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, jos

               i)

               lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;

               ii)

               lentoliikenteen harjoittaja ei ole ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; tai

               iii)

               lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.

         Bulgaria ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä.
   4.   Saatuaan ilmoituksen Bulgarian tekemästä nimeämisestä jäsenvaltion on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, että

               i)

               lentoliikenteen harjoittajalla on Bulgarian lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;

               ii)

               ansiolentoluvan myöntämisestä vastaava Bulgaria harjoittaa lentoliikenteen harjoittajan tehokasta lakisääteistä valvontaa ja huolehtii tämän valvonnan jatkuvuudesta; ja

               iii)

               lentoliikenteen harjoittaja on pysyvästi Bulgarian tai bulgarialaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja on jatkuvasti joko Bulgarian tai bulgarialaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tosiasiallisessa määräysvallassa.

         5.   Jäsenvaltio voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti Bulgarian nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, jos

               i)

               lentoliikenteen harjoittajalla ei ole Bulgarian lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;

               ii)

               ansiolentoluvan myöntämisestä vastaava Bulgaria ei harjoita lentoliikenteen harjoittajan tehokasta lakisääteistä valvontaa tai huolehdi tämän valvonnan jatkuvuudesta; tai

               iii)

               lentoliikenteen harjoittaja ei ole Bulgarian tai bulgarialaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa.

         3 artikla
   Lakisääteiseen valvontaan liittyvät oikeudet
   1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa c kohdassa lueteltuja artikloja.
   2.   Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka lakisääteisestä valvonnasta ja sen jatkuvuudesta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Bulgarian välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Bulgarialle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntämiseen.
   4 artikla
   Lentopolttoaineen verotus
   1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.
   2.   Mikään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa estää jäsenvaltioita määräämästä veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Bulgarian nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja toisen kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.
   5 artikla
   Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä
   1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa e kohdassa lueteltuja artikloja.
   2.   Tariffeihin, joita Bulgarian nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä I mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä II olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.
   6 artikla
   Sopimuksen liitteet
   Liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
   7 artikla
   Tarkistaminen tai muuttaminen
   Osapuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.
   8 artikla
   Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.
   2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, osapuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
   3.   Jäsenvaltioiden ja Bulgarian väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä I olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.
   9 artikla
   Voimassaolon päättyminen
   1.   Jos jokin liitteessä I mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä I mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.
   2.   Jos kaikki liitteessä I mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.
   TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

      Tämä sopimus on tehty Salzburgissa viidentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakuusi kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja bulgarian kielellä.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         За европейската общност

         Por la República de Bulgaria
         Za Bulharskou republiku
         For Republikken Bulgarien
         Für die Republik Bulgarien
         Bulgaaria Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Βουλγαρίας
         For the Republic of Bulgaria
         Pour la République de Bulgarie
         Per la Repubblica di Bulgaria
         Bulgārijas Republikas vārdā
         Bulgarijos Respublikos vardu
         Λ Bolgár Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Bulgarija
         Voor de Republiek Bulgarije
         W imieniu Republiki Bułgarii
         Pela República da Bulgária
         Za Bulharskú republiku
         Za Republiko Bolgarijo
         Bulgarian tasavallan puolesta
         För Republiken Bulgarien
         За Република България

   LIITE I
   Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksista

               a)

               Bulgarian ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä

                           —

                           Itävallan liittohallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 4 päivänä marraskuuta 1997, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Itävalta-sopimus’,
                           luettava yhdessä Wienissä 28 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa;

                           —

                           Belgian kuningaskunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 14 päivänä toukokuuta 1957, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Belgia-sopimus’;

                           —

                           Kyproksen tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan välinen sopimus säännöllisestä kaupallisesta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Nikosiassa 8 päivänä toukokuuta 1965, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Kypros-sopimus’;

                           —

                           Tšekkoslovakian sosialistisen tasavallan hallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen Sofiassa 25 päivänä syyskuuta 1967 allekirjoitettu lentoliikennesopimus, jonka osalta Tšekin tasavalta on ilmoittanut, että se katsoo sopimuksen määräysten sitovan itseään, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Tšekki-sopimus’;

                           —

                           Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 24 päivänä toukokuuta 1958, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Tanska-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on viimeksi täydennettynä 24 päivänä toukokuuta 1958 päivätyllä kirjeenvaihdolla;

                           —

                           Suomen tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Helsingissä 19 päivänä maaliskuuta 1970, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Suomi-sopimus’;

                           —

                           Ranskan tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Pariisissa 4 päivänä elokuuta 1965, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Ranska-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on täydennettynä 4 päivänä elokuuta 1965 päivätyllä kirjeenvaihdolla,
                           sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä kesäkuuta ja 10 päivänä heinäkuuta 1969 päivätyllä kirjeenvaihdolla,
                           sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Sofiassa 26 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla;

                           —

                           Saksan liittotasavallan ja Bulgarian tasavallan välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 11 päivänä kesäkuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Saksa-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on täydennettynä Sofiassa 1 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla,
                           luettava yhdessä 15 päivänä elokuuta 2002 ja 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivättyjen noottien kanssa;

                           —

                           Helleenien tasavallan hallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Ateenassa 1 päivänä marraskuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Kreikka-sopimus’,
                           luettava yhdessä Ateenassa 23 päivänä helmikuuta 2000 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa;

                           —

                           Unkarin kansantasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 29 päivänä elokuuta 1969, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Unkari-sopimus’;

                           —

                           Irlannin hallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Dublinissa 27 päivänä heinäkuuta 1995, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Irlanti-sopimus’;

                           —

                           Italian tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 27 päivänä toukokuuta 1974, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Italia-sopimus’,
                           luettava yhdessä Roomassa 4 päivänä huhtikuuta 1974 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa,
                           sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Roomassa 25 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla;

                           —

                           Latvian tasavallan hallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Varsovassa 19 päivänä toukokuuta 1999, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Latvia-sopimus’;

                           —

                           Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 8 päivänä toukokuuta 1965, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Luxemburg-sopimus’;

                           —

                           Maltan tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Varnassa 23 päivänä heinäkuuta 1982, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Malta-sopimus’,
                           luettava yhdessä Maltassa 12 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa;

                           —

                           Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 7 päivänä helmikuuta 1958, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Alankomaat-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on viimeksi täydennettynä Haagissa 6 päivänä elokuuta 2002 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla;

                           —

                           Puolan tasavallan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Varsovassa 16 päivänä toukokuuta 1949, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Puola-sopimus’;

                           —

                           Portugalin hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Lissabonissa 22 päivänä lokakuuta 1975, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Portugali-sopimus’;

                           —

                           Slovakian tasavallan hallituksen ja Bulgarian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 8 päivänä joulukuuta 1995, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Slovakia-sopimus’;

                           —

                           Espanjan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 6 päivänä marraskuuta 1971, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Espanja-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Sofiassa 21 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla;

                           —

                           Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus siviililentoliikenteestä, allekirjoitettu Sofiassa 17 päivänä huhtikuuta 1957, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Ruotsi-sopimus’;

                           —

                           Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Bulgarian kansantasavallan hallituksen välinen sopimus kummankin maan alueiden välisestä ja niiden kautta edelleen tapahtuvasta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Lontoossa 28 päivänä toukokuuta 1970, jäljempänä liitteessä II ’Bulgaria–Yhdistynyt kuningaskunta-sopimus’,
                           sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä elokuuta 1973 päivätyllä noottienvaihdolla; luettava yhdessä Lontoossa 15 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa;

               b)

               Bulgarian ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä.

         LIITE II
   Luettelo liitteessä I lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassa

               a)

               Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:

                           —

                           Bulgaria–Itävalta-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Belgia-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kypros-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tšekki-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tanska-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Suomi-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ranska-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Saksa-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kreikka-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Unkari-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Irlanti-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Italia-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Latvia-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Luxemburg-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Malta-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Alankomaat-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Puola-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Portugali-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Slovakia-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Espanja-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ruotsi-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Yhdistynyt kuningaskunta-sopimuksen 3 artikla

               b)

               Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen:

                           —

                           Bulgaria–Itävalta-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Belgia-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kypros-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tanska-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Suomi-sopimuksen 3.4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ranska-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Saksa-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kreikka-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Unkari-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Irlanti-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Italia-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Latvia-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Luxemburg-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Malta-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Alankomaat-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Puola-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Portugali-sopimuksen 5 artikla

                           —

                           Bulgaria–Slovakia-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Espanja-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ruotsi-sopimuksen 2 artikla

                           —

                           Bulgaria–Yhdistynyt kuningaskunta-sopimuksen 4 artikla

               c)

               Lakisääteinen valvonta:

                           —

                           Bulgaria–Kreikka-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Saksa-sopimuksen 11 a artikla

                           —

                           Bulgaria–Ranska-sopimuksen 12 a artikla

                           —

                           Bulgaria–Italia-sopimuksen 9 b artikla

               d)

               Lentopolttoaineen verotus:

                           —

                           Bulgaria–Itävalta-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Belgia-sopimuksen 5 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kypros-sopimuksen 8 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tšekki-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tanska-sopimuksen 5 artikla

                           —

                           Bulgaria–Suomi-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ranska-sopimuksen 10 artikla

                           —

                           Bulgaria–Saksa-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kreikka-sopimuksen 10 artikla

                           —

                           Bulgaria–Unkari-sopimuksen 12 artikla

                           —

                           Bulgaria–Irlanti-sopimuksen 11 artikla

                           —

                           Bulgaria–Italia-sopimuksen 8 artikla

                           —

                           Bulgaria–Latvia-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Luxemburg-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Malta-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Alankomaat-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Puola-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Portugali-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Slovakia-sopimuksen 8 artikla

                           —

                           Bulgaria–Espanja-sopimuksen 11 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ruotsi-sopimuksen 5 artikla

                           —

                           Bulgaria–Yhdistynyt kuningaskunta-sopimuksen 5 artikla

               e)

               Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:

                           —

                           Bulgaria–Itävalta-sopimuksen 11 artikla

                           —

                           Bulgaria–Belgia-sopimuksen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kypros-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tšekki-sopimuksen 10 artikla

                           —

                           Bulgaria–Tanska-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Suomi-sopimuksen 8 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ranska-sopimuksen 13 artikla

                           —

                           Bulgaria–Saksa-sopimuksen 8 artikla

                           —

                           Bulgaria–Kreikka-sopimuksen 13 artikla

                           —

                           Bulgaria–Unkari-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Irlanti-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Italia-sopimuksen 7 artikla

                           —

                           Bulgaria–Latvia-sopimuksen 9 artikla

                           —

                           Bulgaria–Luxemburg-sopimuksen 5 artikla

                           —

                           Bulgaria–Malta-sopimuksen 9 artikla

                           —

                           Bulgaria–Alankomaat-sopimuksen 3 artikla

                           —

                           Bulgaria–Puola-sopimuksen liitteen 4 artikla

                           —

                           Bulgaria–Portugali-sopimuksen 10 artikla

                           —

                           Bulgaria–Slovakia-sopimuksen 10 artikla

                           —

                           Bulgaria–Espanja-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Ruotsi-sopimuksen 6 artikla

                           —

                           Bulgaria–Yhdistynyt kuningaskunta-sopimuksen 9 artikla

         LIITE III
   Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioista

               a)

               Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

               b)

               Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

               c)

               Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

               d)

               Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla)


Avis juridique important

|

31996D0594

96/594/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä syyskuuta 1996, Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden kauppaa koskevien tiettyjen sopimusten väliaikaisesta soveltamisesta (Kirgisistan, Liettua, Tadzikistan, Turkmenistan)

Virallinen lehti nro L 263 , 16/10/1996 s. 0035 - 0035

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 16 päivänä syyskuuta 1996,Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden kauppaa koskevien tiettyjen sopimusten väliaikaisesta soveltamisesta (Kirgisistan, Liettua, Tad Ozikistan, Turkmenistan) (96/594/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäKirgisistanin, Liettuan, Tad Ozikistanin ja Turkmenistanin kanssa on neuvoteltu tekstiilituotteiden kauppaa koskevat kahdenväliset sopimukset, jäljempänä `perussopimukset`, ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta on päätetty 20 päivänä joulukuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/277/EY (1),Liettuan kanssa tehty perussopimus on hyväksytty 19 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/978/EY (2), joka on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995,komissio on neuvotellut yhteisön puolesta kirjeenvaihtona tehdyt kahdenväliset sopimukset kolmansien maiden kanssa käytävää tekstiilituotteiden kauppaa koskevien voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten, järjestelyjen ja pöytäkirjojen muuttamisesta Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen Euroopan unioniin huomioon ottamiseksi; näitä kahdenvälisiä sopimuksia olisi sovellettava väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 1995, kunnes niiden tekemiseksi vaaditut menettelyt on saatettu päätökseen, jollei vastavuoroisesta väliaikaisesta soveltamisesta sopimuspuolten välillä muuta johdu,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisön ja tämän päätöksen liitteessä lueteltujen kolmansien maiden kirjeenvaihtona tehtyjä sopimuksia tiettyjen kolmansien maiden kanssa käytävää tekstiilituotteiden kauppaa koskevien voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten, järjestelyjen ja pöytäkirjojen muuttamisesta Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisen Euroopan unioniin huomioon ottamiseksi sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 1995, kunnes ne on tehty muodollisesti, jollei vastavuoroisesta väliaikaisesta soveltamisesta sopimuspuolten välillä muuta johdu.2 artiklaParafoitujen sopimusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteinä.Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 1996.Neuvoston puolestaI. YATESPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 123, 17.5.1994, s. 1(2) EYVL N:o L 375, 31.12.1994, s. 1LIITE Luettelo osapuolina olevista maistaKirgisistanLiettuaTad OzikistanTurkmenistan


title: Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015, julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10)

text:
               14.5.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 121/20

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/774,
   annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015,
   julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 12.1 artiklan toisen alakohdan yhdessä 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan kanssa sekä sen 18.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 18.1 artiklan mukaan Euroopan keskuspankki voi yhdessä niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien kanssa, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’kansalliset keskuspankit’), EKPJ:n tavoitteiden saavuttamiseksi toimia rahoitusmarkkinoilla muun muassa ostamalla ja myymällä suoraan siirtokelpoisia arvopapereita.

               (2)

               EKP:n neuvosto päätti 4 päivänä syyskuuta 2014 käynnistää kolmannen katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman (jäljempänä ’CBPP3-ohjelma’) ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman (jäljempänä ’ABSPP-ohjelma’). Syyskuussa 2014 aloitettujen kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden ohella näiden omaisuuserien osto-ohjelmien tarkoituksena on edelleen parantaa rahapolitiikan välittymistä, tukea luotonantoa euroalueen taloudelle, helpottaa kotitalouksien ja yritysten lainanoton ehtoja ja edistää inflaatiovauhdin palautumista tasolle, joka on lähempänä kahta prosenttia EKP:n ensisijaisen hintavakaustavoitteen mukaisesti.

               (3)

               EKP:n neuvosto päätti 22 päivänä tammikuuta 2015, että omaisuuserien ostoja olisi laajennettava julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmaan jälkimarkkinoilla (jäljempänä ’PSPP-ohjelma’). PSPP-ohjelmassa kansalliset keskuspankit, suhteessa niiden osuuksiin EKP:n pääomasta, sekä EKP voivat tehdä jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden suoria ostoja kelpoisuusehdot täyttäviltä vastapuolilta jälkimarkkinoilla. Tämä päätös tehtiin osana yhteistä rahapolitiikkaa ottaen huomioon lukuisia tekijöitä, jotka ovat merkittävästi lisänneet hitaamman kehityksen riskiä keskipitkän aikavälin hintakehitykseen, vaarantaen näin EKP:n ensisijaisen, hintavakauden säilyttämistä koskevan tavoitteen saavuttamisen. Näihin tekijöihin sisältyvät hyväksyttyjen rahapoliittisten toimenpiteiden odotettua heikompi rahatalouden elvytysvaikutus, euroalueen todellisen ja odotetun inflaation useimpien indikaattorien laskeva trendi – sekä kokonaismittareilla että mittareilla, joista on poistettu vaihtelevien erien, kuten energian ja elintarvikkeiden, vaikutus – historiallisen alhaiselle tasolle, sekä öljyn hinnan merkittävästä laskusta johtuvien, palkkoihin ja hinnoitteluun kohdistuvien toissijaisten vaikutusten kasvanut mahdollisuus.

               (4)

               PSPP-ohjelma on oikeasuhteinen toimenpide hintakehitysnäkymiin liittyvien riskien pienentämiseksi, sillä se helpottaa edelleen rahatalouden ja rahoitusmarkkinoiden olosuhteita, mukaan lukien euroalueen yritysten ja kotitalouksien lainanoton kannalta merkityksellisiä olosuhteita, ja tukee näin euroalueen kokonaiskulutusta ja kokonaisinvestointeja, mikä viime kädessä vaikuttaa inflaatiovauhdin palautumiseen lähelle kahta prosenttia mutta alle sen keskipitkällä aikavälillä. Ympäristössä, jossa EKP:n keskeiset ohjauskorot ovat alimmalla tasollaan ja yksityisen sektorin omaisuuseriin keskittyvien osto-ohjelmien on todettu tuottavan tuntuvan, mutta riittämättömän mahdollisuuden vaikuttaa vallitseviin hitaamman kehityksen riskeihin hintavakauden kannalta, on tarpeen lisätä PSPP-ohjelma eurojärjestelmän rahapoliittisiin toimenpiteisiin instrumenttina, jolla on suuri välittymispotentiaali reaalitalouteen. PSPP-ohjelman suurin ostovolyymi tulee, sen sijoituspainotusten muutosten vaikutuksen johdosta, myötävaikuttamaan taustalla olevan rahapolitiikan tavoitteen saavuttamiseen eli siihen, että kannustetaan rahoituksen välittäjiä lisäämään likviditeetin tarjontaa pankkienvälisille markkinoille ja rahoittamaan euroalueen taloutta.

               (5)

               PSPP-ohjelma sisältää useita takeita sen varmistamiseksi, että aiotut ostot ovat oikeassa suhteessa ohjelman tavoitteisiin, että liitännäiset rahoitusriskit on otettu asianmukaisella tavalla huomioon sen rakenteessa ja että riskit pysyvät kurissa riskienhallinnan avulla. Eurojärjestelmän keskuspankit soveltavat kynnysarvoja näiden arvopapereiden ostoihin, jotta varmistettaisiin hyväksyttyjen jälkimarkkinakelpoisten velkapaperien markkinoiden häiriötön toiminta ja jotta ei estettäisi asianmukaisia velkojen uudelleenjärjestelyjä.

               (6)

               PSPP-ohjelma on täysin johdonmukainen eurojärjestelmän keskuspankeille perussopimuksesta johtuviin velvoitteisiin nähden, mukaan lukien keskuspankkirahoitusta koskeva kielto, eikä se heikennä eurojärjestelmän avoimen markkinatalouden ja vapaan kilpailun periaatteiden mukaista toimintaa.

               (7)

               PSSP-, ABSPP- ja CBPP3-ohjelmien puitteissa markkinoille tarjottavan likviditeetin määrä yhdistetyissä kuukausittaisissa ostoissa tulee olemaan 60 miljardia euroa. Ostoja on tarkoitus toteuttaa syyskuun 2016 loppuun saakka, ja joka tapauksessa niin kauan, kunnes EKP:n neuvosto havaitsee inflaatiokehityksessä kestävän muutoksen, joka vastaa sen tavoitetta pitää inflaatiovauhti keskipitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia mutta alle sen.

               (8)

               Jotta varmistettaisiin PSPP-ohjelman tehokkuus, eurojärjestelmä selventää tässä yhteydessä, että se hyväksyy saman kohtelun (pari passu) kuin yksityiset sijoittajat jälkimarkkinakelpoisissa velkapapereissa, joita eurojärjestelmä voi ostaa PSPP-ohjelmassa, näiden instrumenttien ehtojen mukaisesti.

               (9)

               Eurojärjestelmä toteuttaa hyväksyttävien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien ostot hajautetusti, ottaen asianmukaisesti huomioon markkinoiden hinnanmuodostuksen ja markkinoiden toimivuuteen liittyvät näkökohdat; EKP koordinoi ostoja ja varmistaa näin eurojärjestelmän yhden yhteisen rahapolitiikan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   PSPP-ohjelman perustaminen ja soveltamisala
   Eurojärjestelmä perustaa tällä päätöksellä PSPP-ohjelman, jonka nojalla eurojärjestelmän keskuspankit ostavat 3 artiklassa määriteltyjä hyväksyttäviä jälkimarkkinakelpoisia velkapapereita jälkimarkkinoilta 7 artiklassa määritellyiltä hyväksyttäviltä vastapuolilta erikseen täsmennetyin ehdoin.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

               1)

               ’eurojärjestelmän keskuspankilla’ tarkoitetaan EKP:tä ja niiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro;

               2)

               ’tunnustetulla laitoksella’ tarkoitetaan yhteisöä, jonka eurojärjestelmä on luokitellut sellaiseksi PSPP:n soveltamista varten;

               3)

               ’kansainvälisellä organisaatiolla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (1) 118 artiklassa tarkoitettua yhteisöä, jonka eurojärjestelmä on luokitellut sellaiseksi PSPP:n soveltamista varten.

               4)

               ’kansainvälisellä kehityspankilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhteisöä, jonka eurojärjestelmä on määritellyt sellaiseksi PSPP:n soveltamista varten;

               5)

               ’arvioinnin myönteisellä tuloksella’ tarkoitetaan myöhempää seuraavista kahdesta päätöksestä: Euroopan vakausmekanismin johtokunnan päätös ja jos Kansainvälinen valuuttarahasto on mukana rahoitustukiohjelman rahoittajana, Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunnan päätös hyväksyä kyseisen ohjelman mukainen seuraava maksuerä, edellyttäen että kumpikin päätös on välttämätön PSPP:n mukaisten ostojen jatkamiselle.

         Luettelo 2–4 kohdassa tarkoitetuista yhteisöistä julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.
   3 artikla
   Jälkimarkkinakelpoisia velkapapereita koskevat kelpoisuusvaatimukset
   1.   Edellyttäen, että tässä artiklassa täsmennetyt vaatimukset täyttyvät, eurojärjestelmän keskuspankit voivat ostaa PSPP-ohjelman nojalla euromääräisiä jälkimarkkinakelpoisia velkapapereita, joiden liikkeeseenlaskija on jäsenvaltion, jonka rahayksikkö on euro, keskushallinto, euroalueella sijaitseva tunnustettu laitos, euroalueella sijaitseva kansainvälinen organisaatio tai euroalueella sijaitseva kansainvälinen kehityspankki. Poikkeustapauksissa, kun aiottua ostomäärää ei saavuteta, EKP:n neuvosto voi päättää hankkia euroalueella sijaitsevien muiden yhteisöjen liikkeeseen laskemia jälkimarkkinakelpoisia velkapapereita 4 kohdassa täsmennettyjen ehtojen mukaisesti.
   2.   Jotta jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit täyttäisivät PSPP-ohjelman ostoille asetetut kelpoisuusehdot, niiden on täytettävä eurojärjestelmän luotto-operaatioissa jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin sovellettavat kelpoisuusehdot suuntaviivojen EKP/2011/14 (2) liitteen I mukaisesti, sekä seuraavat vaatimukset:

               a)

               jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden liikkeeseenlaskijalla tai takaajalla on oltava vähintään yhden eurojärjestelmän luottokelpoisuuden arviointikehikossa hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama luottokelpoisuusarviointi, joka on julkisen luottoluokituksen muodossa ja vastaa vähintään eurojärjestelmän yhdenmukaistetun luokitusasteikon luokkaa 3;

               b)

               jos saatavilla on useita ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamia liikkeeseenlaskija- tai takaajaluokituksia, käytetään näistä parasta, siis parasta saavilla olevaa liikkeeseenlaskija- tai takaajaluokitusta. Jos luottokelpoisuusvaatimusten täyttyminen perustuu ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaan takaajaluokitukseen, takaajan on täytettävä suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.2 kohdan c alakohdan i–iv alakohdassa hyväksyttäviltä takauksilta edellytetyt ominaisuudet.

               c)

               Jos hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen liikkeeseenlaskija- tai takaajaluokitus ei vastaa vähintään eurojärjestelmän yhdenmukaistetun luokitusasteikon luottoluokkaa 3, jälkimarkkinakelpoiset velkapaperit kelpaavat vain, jos ne ovat euroalueen jäsenvaltioiden keskushallintojen rahoitustukiohjelman yhteydessä liikkeeseen laskemia tai täysimääräisesti takaamia ja jos EKP:n neuvosto on suuntaviivojen EKP/2014/31 (3) 8 artiklan nojalla päättänyt keskeyttää eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajan soveltamisen niihin;

               d)

               Jos käynnissä oleva rahoitustukiohjelma on arvioinnin kohteena, kelpoisuus PSPP-ohjelman ostoja varten keskeytyy ja palautuu vasta, jos arvioinnin tulos on myönteinen.

         3.   Jotta velkapaperit kelpaisivat PSPP-ohjelman mukaisiin ostoihin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, niiden jäljellä olevan maturiteetin on oltava vähintään kaksi vuotta ja enintään 30 vuotta hetkellä, jona asianomainen eurojärjestelmän keskuspankki ostaa ne. Sujuvan täytäntöönpanon edistämiseksi jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit, joiden jäljellä oleva maturiteetti on 30 vuotta ja 364 päivää, hyväksytään PSPP-ohjelmassa. Kansallisten keskuspankkien on myös toteutettava kansainvälisten organisaatioiden ja kansainvälisten kehityspankkien liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden korvaavia ostoja, jos keskushallintojen ja tunnustettujen virastojen liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden aiottuja ostomääriä ei saavuteta.
   4.   Eurojärjestelmän keskuspankit voivat poikkeustilanteissa ehdottaa EKP:n neuvostolle oikeudenkäyttöalueellaan sijaitsevien julkisten yritysten liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien hyväksymistä korvaavia ostoja varten, jos niiden oikeudenkäyttöalueen keskushallintojen ja tunnustettujen virastojen liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien aiottuja ostomääriä ei saavuteta. Ehdotettujen julkisten yritysten on vähintään täytettävä molemmat seuraavista kriteereistä:

               —

               ne ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 549/2013 (4) määriteltyjä ”yrityksiä”;

               —

               ne ovat ”julkisen sektorin” yhteisöjä eli neuvoston asetuksen (EY) N:o 3603/93 (5) 3 artiklassa tarkoitettuja yhteisöjä.

         EKP:n neuvoston hyväksynnän jälkeen euromääräiset jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit, joiden liikkeeseenlaskija on euroalueella sijaitseva julkinen yritys ja jotka ovat i) suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa täsmennettyjen, jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin eurojärjestelmän luotto-operaatioissa sovellettavien vakuuskelpoisuusvaatimusten mukaisia ja ii) 2 ja 3 kohdassa täsmennettyjen vaatimusten mukaisia, kelpaavat korvaaviin ostoihin PSPP-ohjelmassa.
   5.   Lähtökohtaisesti sallittuja ovat sellaisten nimellisarvoisten jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien ostot, joiden negatiivinen (tai huonoin) kokonaistuottoprosentti ylittää talletuskoron.
   4 artikla
   Ostojen toteutusta koskevat rajoitukset
   1.   Jotta hyväksyttäville arvopapereille voidaan muodostaa markkinahinta, ostoja ei EKP:n neuvoston määrittämänä ajanjaksona (”blackout-jakso”) sallita, jos kyseessä on uusi tai jatkuva liikkeeseenlasku tai jälkimarkkinakelpoinen velkainstrumentti, jonka jäljellä oleva maturiteetti on ajallisesti hyvin lähellä liikkeeseen laskettavien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien maturiteettia (ennen ja jälkeen). Syndikoinnin osalta kyseistä kieltojaksoa on kunnioitettava parhaiden mahdollisuuksien mukaan ennen liikkeeseenlaskua.
   2.   Sellaisten velkapapereiden osalta, jotka ovat euroalueen jäsenvaltioiden keskushallintojen rahoitustukiohjelman yhteydessä liikkeeseen laskemia tai täysimääräisesti takaamia, PSPP-ojelman mukaisten ostojen ajanjakson tulee kutakin ohjelmaa koskevan arvioinnin myönteisen tuloksen jälkeen pääsääntöisesti rajoittua kahteen kuukauteen, ellei poikkeuksellinen tilanne ole perusteena ostojen lykkäämiselle ennen tällaista jaksoa tai ostojen jatkamiselle sen jälkeen seuraavaan uudelleentarkasteluun saakka.
   5 artikla
   Ostorajat
   1.   Jollei 3 artiklasta muuta johdu, PSPP-ohjelmassa 3 artiklassa täsmennetyt kriteerit täyttäviin jälkimarkkinakelpoisiin velkapapereihin sovelletaan liikkeeseenlaskun osuutta koskevaa ISIN-koodittaista ylärajaa; kaikkien eurojärjestelmän keskuspankkien konsolidoidut sijoitussalkut otetaan huomioon. Yläraja asetetaan ensin 25 prosenttiin ensimmäisten kuuden kuukauden ostojen ajaksi, minkä jälkeen EKP:n neuvosto tarkistaa sen.
   2.   Jos kyse on 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista velkapapereista, sovelletaan muuta ylärajaa.
   3.   PSPP-ohjelmassa kaikkiin hyväksyttäviin jälkimarkkinakelpoisiin velkapapereihin 3 artiklassa määriteltyjen maturiteettien osalta sovelletaan liikkeeseenlaskijan liikkeessä olevia arvopapereita koskevaa 33 prosentin kokonaisylärajaa; kaikkien eurojärjestelmän keskuspankkien konsolidoidut sijoitussalkut otetaan huomioon.
   6 artikla
   Sijoitussalkkujen kohdentaminen
   1.   PSPP-ohjelman kelpoisuusehdot täyttävien jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden kokonaisarvosta 12 prosenttia on ostettava arvopapereina, joiden liikkeeseenlaskija on kansainvälinen organisaatio tai kansainvälinen kehityspankki, ja 88 prosenttia on ostettava arvopapereina, joiden liikkeeseenlaskija on keskushallinto tai tunnustettu laitos. EKP:n neuvosto voi arvioida uudelleen nämä osuudet. Ainoastaan kansalliset keskuspankit toteuttavat hyväksyttyjen kansainvälisten organisaatioiden ja kansainvälisten kehityspankkien liikkeeseen laskemien velkapapereiden ostoja.
   2.   Kansallisten keskuspankkien osuus PSPP-ohjelmassa hyväksyttyjen jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden ostojen yhteenlasketusta markkina-arvosta on 92 prosenttia, ja EKP ostaa jäljelle jäävät 8 prosenttia. Ostojen jakaminen lainkäyttöalueiden kesken vastaa EKPJ:n perussäännön 29 artiklassa tarkoitettua EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperustetta.
   3.   Eurojärjestelmän keskuspankit soveltavat erikoistumisjärjestelyä PSPP-ohjelmassa ostettavien jälkimarkkinakelpoisten velkapapereiden kohdentamisessa. EKP:n neuvosto sallii tapauskohtaisia poikkeuksia erikoistumisjärjestelystä, mikäli objektiiviset näkökohdat vaikeuttavat mainitun järjestelyn saavuttamista tai poikkeukset muutoin ovat järkeviä PSPP-ohjelman rahapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaisuutena. Erityisesti kukin kansallinen keskuspankki ostaa oman lainkäyttöalueensa liikkeeseenlaskijoiden hyväksyttyjä arvopapereita. Kaikki kansalliset keskuspankit voivat ostaa hyväksyttyjen kansainvälisten organisaatioiden ja kansainvälisten kehityspankkien liikkeeseen laskemia velkapapereita. EKP ostaa kaikkien lainkäyttöalueiden keskushallintojen ja tunnustettujen laitosten liikkeeseenlaskemia arvopapereita.
   7 artikla
   Hyväksyttävät vastapuolet
   PSPP-ohjelmassa hyväksytään seuraavat vastapuolet:

               a)

               yhteisöt, jotka täyttävät suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 2.1 kohdan mukaiset kelpoisuusvaatimukset eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin osallistumiseksi; ja

               b)

               muut vastapuolet, joita eurojärjestelmän keskuspankit käyttävät euromääräisten sijoitussalkkujensa yhteydessä.

         8 artikla
   Avoimuus
   1.   Eurojärjestelmä julkistaa viikoittain PSPP-ohjelman nojalla pidettävien arvopapereiden yhteenlasketun kirjanpitoarvon konsolidoidun viikkotaseensa yhteydessä julkaistavassa tiedotteessa.
   2.   Eurojärjestelmä julkistaa kuukausittain tiedot PSPP-sijotustensa jäljellä olevan maturiteetin painotetusta keskiarvosta liikkeeseenlaskijan kotipaikan mukaan, erotellen kansainväliset organisaatiot ja kansainväliset kehityspankit muista liikkeeseenlaskijoista.
   3.   PSPP-ohjelman nojalla pidettyjen arvopapereiden kirjanpitoarvo julkistetaan viikoittain EKP:n verkkosivuilla avomarkkinaoperaatioita koskevassa osiossa.
   9 artikla
   Arvopaperilainaus
   Eurojärjestelmä antaa PSPP-ohjelman nojalla ostetut arvopaperit käytettäviksi lainaustarkoituksiin, mukaan lukien repo-operaatiohin, PSPP-ohjelman tehokkuuden varmistamiseksi.
   10 artikla
   Loppusäännös
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu EKP:n verkkosivuilla. Sitä sovelletaan 9 päivästä maaliskuuta 2015.

      Tehty Nikosiassa 4 päivänä maaliskuuta 2015.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (2)  Suuntaviivat EKP/2011/14, annettu 20 päivänä syyskuuta 2011, eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä (EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1).

      (3)  Suuntaviivat EKP/2014/31, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EUVL L 240, 13.8.2014, s. 28).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).

      (5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 3603/93, annettu 13 päivänä joulukuuta 1993, perustamissopimuksen 104 artiklassa ja 104 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltojen soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä (EYVL L 332, 31.12.1993, s. 1).


title: Neuvoston päätös 2013/133/YUTP, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013 , Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Saheliin

text:
               19.3.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 75/29

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/133/YUTP,
   annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013,
   Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Saheliin
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unionin alueelliset toimet ovat tarpeen Sahelin monimutkaisiin ja toisiinsa kytkeytyviin haasteisiin vastaamiseksi.

               (2)

               Michel Dominique REVEYRAND - DE MENTHON olisi nimitettävä Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Saheliin 28 päivänä helmikuuta 2014 päättyväksi kaudeksi.

               (3)

               Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa olosuhteissa, jotka voivat huonontua ja jotka voisivat haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määriteltyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden toteuttamista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Euroopan unionin erityisedustaja
   1.   Nimitetään Michel Dominique REVEYRAND - DE MENTHON erityisedustajaksi Saheliin 28 päivänä helmikuuta 2014 päättyväksi kaudeksi. Erityisedustajan toimeksiantoa voidaan jatkaa tai se voidaan päättää aikaisemmin, jos neuvosto unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksesta niin päättää.
   2.   Erityisedustajan toimeksiannon osalta Sahel kattaa EU:n Sahelin alueen turvallisuutta ja kehitystä koskevan strategian, jäljempänä ’strategia’, pääkohteen eli Malin, Mauritanian ja Nigerin. Laajempia alueellisia vaikutuksia omaavien kysymysten osalta erityisedustaja pitää tarvittaessa yllä suhteita muihin valtioihin ja alueellisiin tai kansainvälisiin yhteisöihin Sahelin ulkopuolella.
   3.   Koska alueen toisiinsa kytkeytyvät haasteet edellyttävät alueellista lähestymistapaa, Sahelin erityisedustaja toimii kuullen tiiviisti muita asiaankuuluvia erityisedustajia, Välimeren eteläpuolisen alueen Euroopan unionin erityisedustaja, ihmisoikeuksista vastaava Euroopan unionin erityisedustaja ja Afrikan unionin erityisedustaja mukaan lukien.
   2 artikla
   Poliittiset tavoitteet
   1.   Erityisedustajan toimeksianto perustuu unionin Sahelia koskevan politiikan tavoitteeseen myötävaikuttaa aktiivisesti alueellisiin ja kansainvälisiin pyrkimyksiin saavuttaa pysyvä rauha, turvallisuus ja kehitys alueella. Erityisedustaja myös pyrkii edistämään unionin monitahoisen sitoumuksen laatua, intensiteettiä ja vaikutusta Sahelissa.
   2.   Erityisedustaja myötävaikuttaa kaikki unionin toiminnat kattavan unionin lähestymistavan kehittämiseen ja toimeenpanoon, erityisesti politiikan, turvallisuuden ja kehityksen osa-alueilla, strategia mukaan lukien, sekä unionin toimintojen kaikkien välineiden koordinoimiseen.
   3.   Aluksi annetaan etusija Malille ja Malin konfliktin alueellisille ulottuvuuksille siellä.
   4.   Malin osalta unionin politiikan tavoitteena on kaikkia sen välineitä koordinoidusti ja tehokkaasti käyttäen edistää Malin ja sen kansan paluuta rauhan, sovinnon, turvallisuuden ja kehityksen tielle.
   3 artikla
   Toimeksianto
   1.   Unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi Sahelissa erityisedustajan toimeksiantona on:

               a)

               osallistua aktiivisesti alueellista kriisiä koskevan unionin kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteuttamiseen, koordinoimiseen ja kehittämiseen edelleen unionin strategiaan pohjautuen, tavoitteena edistää unionin toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja tehokkuutta Sahelissa ja erityisesti Malissa;

               b)

               unionin tavoitteiden ja unionin roolia Sahelissa koskevan paremman ymmärryksen edistämiseksi alueella pitää yllä suhteita alueen kaikkiin asianomaisiin sidosryhmiin, hallituksiin, alueviranomaisiin, alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, kansalaisyhteiskuntaan ja maastaan pois muuttaneisiin;

               c)

               edustaa tarvittaessa unionia asiaa käsittelevillä alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien Malin tilanteen tuki- ja seurantaryhmä, ja varmistaa unionin kriisinhallinnalle ja konfliktien ehkäisylle antaman tuen näkyvyys, Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskeva Euroopan unionin sotilasoperaatio (EUTM Mali) ja Euroopan unionin YTPP-operaatio Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) mukaan lukien;

               d)

               ylläpitää tiivistä yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien, jäljempänä ’YK’, erityisesti pääsihteerin Sahelin erityisedustajan ja Länsi-Afrikan erityisedustajan sekä Afrikan unionin (AU) ja erityisesti Afrikan unionin Malin ja Sahelin korkean edustajan, Länsi-Afrikan talousyhteisön (ECOWAS) ja muiden johtavien kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien muut erityislähettiläät Saheliin;

               e)

               seurata tiiviisti kriisin alueellista ja rajat ylittävää ulottuvuutta, kuten terrorismia, järjestäytynyttä rikollisuutta, aseiden salakuljetusta, ihmiskauppaa, huumekauppaa, pakolais- ja muuttovirtoja ja niihin liittyviä rahavirtoja, ja edistää EU:n terrorismin vastaista strategiaa läheisessä yhteistyössä EU:n terrorisminvastaisen koordinaattorin kanssa;

               f)

               johdonmukaisen ja kattavan lähestymistavan ja unionin keskeisen roolin kansainvälisessä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden vastaisessa taistelussa varmistamiseksi ylläpitää säännöllisiä korkean tason poliittisia kontakteja niihin alueen valtioihin, joihin terrorismi ja kansainvälinen rikollisuus vaikuttaa. Tämä sisältää unionin aktiivisen tuen turvallisuussektorin alueelliselle valmiuksien kehittämiselle ja sen varmistamisen, että Sahelin terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden perussyihin puututaan asianmukaisesti;

               g)

               seurata tiiviisti alueen humanitaaristen kriisien poliittisia ja turvallisuusvaikutuksia;

               h)

               Malin osalta edistää alueellisia ja kansainvälisiä pyrkimyksiä Malin kriisin ratkaisemisen helpottamiseksi, erityisesti poliittista siirtymävaihetta koskevan etenemissuunnitelman hyväksymistä ja täytäntöönpanoa, vapaata ja läpinäkyvää vaaliprosessia ja uskottavaa kansallista osallistavaa vuoropuhelua;

               i)

               edistää instituutioiden rakentamista, turvallisuussektorin uudistamista ja pitkän aikavälin rauhanrakennusta ja sovintoa Malissa;

               j)

               tehdä yhteistyötä ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan kanssa ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kunnioittamisen edistämisessä sekä pitämällä säännöllisesti yhteyttä asianomaisiin Malin ja alueen viranomaisiin, Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän toimistoon, Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimistoon ja alueella toimiviin ihmisoikeuksien puolustajiin ja tarkkailijoihin; osallistua unionin ihmisoikeuspolitiikan, unionin ihmisoikeuksia koskevat suuntaviivat mukaan lukien, ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden täytäntöönpanoon, mukaan lukien unionin suuntaviivat lapsista aseellisissa konflikteissa sekä unionin suuntaviivat kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän torjumiseksi, päivitetyt unionin suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi, päivitetyt suuntaviivat siviilien suojelusta YTPP-operaatioissa ja unionin politiikka koskien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa (UNSCR) 1325 (2000) Naiset, rauha ja turvallisuus, muun muassa seuraamalla tilanteen kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla asiaa koskevia suosituksia;

               k)

               seurata asiaankuuluvien Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, erityisesti 2056 (2012), 2071 (2012) ja 2085 (2012) noudattamista ja raportoida siitä.

         2.   Toimeksiantonsa toteuttamiseksi erityisedustaja muun muassa

               a)

               antaa tarvittaessa neuvoja ja raportoi unionin kantojen muotoilusta alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla voidakseen ennakoivasti edistää ja lujittaa unionin Sahelin alueen kriisiä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa;

               b)

               seuraa yleisellä tasolla kaikkia unionin toimintoja ja on läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien unionin edustustojen kanssa.

         4 artikla
   Toimeksiannon toteuttaminen
   1.   Erityisedustaja vastaa toimeksiannon toteuttamisesta korkean edustajan alaisuudessa.
   2.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, ylläpitää erityisiä suhteita erityisedustajaan ja toimii erityisedustajan ensisijaisena yhteytenä neuvostoon. PTK huolehtii erityisedustajan strategisesta ja poliittisesta ohjauksesta toimeksiannon puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan vastuualueita.
   3.   Erityisedustaja sovittaa toimensa tiiviisti yhteen Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’, kanssa.
   5 artikla
   Rahoitus
   1.   Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 28 päivään helmikuuta 2014 saakka on 1 350 000 euroa.
   2.   Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.
   3.   Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.
   6 artikla
   Avustajaryhmän perustaminen ja kokoonpano
   1.   Erityisedustaja vastaa avustajaryhmän muodostamisesta toimeksiannon ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvissa erityisissä poliittisissa ja turvallisuuskysymyksissä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.
   2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja EUH voivat esittää henkilöstön lähettämistä työskentelemään erityisedustajan kanssa. Tällaisen EU:n erityisedustajan palvelukseen lähetetyn henkilöstön palkat maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai EUH. Myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämiä asiantuntijoita voidaan asettaa työskentelemään erityisedustajan kanssa. Sopimuspohjaisen kansainvälisen henkilöstön on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
   3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai EUH:n alaisina, ja he suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon toteuttamista edistävällä tavalla.
   4.   Erityisedustajan henkilöstö sijoitetaan asiaankuuluvien EUH:n yksikköjen tai unionin edustustojen tiloihin, jotta varmistetaan yhtenäisyys ja johdonmukaisuus niiden vastaavan toiminnan kanssa.
   7 artikla
   Erityisedustajan ja henkilöstön erioikeudet ja vapaudet
   Erityisedustajan ja henkilöstön tehtävän loppuun saattamisen ja sujuvan suorittamisen edellyttämistä erioikeuksista, vapauksista ja muista takuista sovitaan tilanteen mukaan yhdessä vastaanottajamaiden kanssa. Jäsenvaltiot ja EUH antavat tätä varten kaiken tarvittavan tuen.
   8 artikla
   EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuus
   Erityisedustajan ja avustajaryhmän on noudatettava turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (1) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.
   9 artikla
   Tiedonsaanti ja logistiikkatuki
   1.   Jäsenvaltiot, komissio, EUH ja neuvoston pääsihteeristö varmistavat, että erityisedustaja saa käyttöönsä kaikki olennaiset tiedot.
   2.   Unionin edustustot ja/tai jäsenvaltiot antavat tarvittaessa logistiikkatukea alueella.
   10 artikla
   Turvallisuus
   Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja vastuullaan olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen mukaisesti suoraan hänen alaisuudessaan olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti siten, että hän:

               a)

               laatii operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään muun muassa operaatiokohtaiset fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet ja ohjeet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaa, sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelma;

               b)

               varmistaa, että unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutussuoja;

               c)

               varmistaa, että kaikille unionin ulkopuolelle lähetettäville avustajaryhmän jäsenille, myös paikalta palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä alueelle annettuun riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus;

               d)

               varmistaa, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antaa välikertomuksen ja toimeksiannon toteuttamista koskevan kertomuksen yhteydessä korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuuskysymyksistä edistymisraportin ja toimeksiannon toteuttamisraportin puitteissa.

         11 artikla
   Raportointi
   1.   Erityisedustaja raportoi säännöllisin väliajoin suullisesti ja kirjallisesti korkealle edustajalle sekä PTK:lle. Erityisedustaja raportoi tarvittaessa myös neuvoston työryhmille. Säännöllisesti toimitettavat kirjalliset raportit jaetaan COREU-verkoston kautta. Erityisedustaja voi korkean edustajan tai PTK:n suosituksesta antaa selvityksiä ulkoasiainneuvostolle.
   2.   Erityisedustaja raportoi alueella toimivien unionin edustustojen kanssa yhteensovitetusti parhaista tavoista jatkaa unionin aloitteita, kuten myös unionin osallistumisesta uudistuksiin, unionin asiaan liittyvien kehityshankkeiden poliittiset näkökohdat mukaan luettuina.
   12 artikla
   Koordinointi muiden unionin toimijoiden kanssa
   1.   Strategian puitteissa erityisedustaja edistää unionin poliittisten ja diplomaattisten toimien yhtenäisyyttä, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta sekä auttaa varmistamaan, että kaikkia unionin välineitä ja jäsenvaltioiden toimia käytetään johdonmukaisella tavalla unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
   2.   Erityisedustajan toimet koordinoidaan unionin edustustojen ja komission toimien kanssa sekä alueella toimivien muiden EU:n erityisedustajien toimien kanssa. Erityisedustaja tiedottaa säännöllisesti toiminnastaan alueella oleville jäsenvaltioiden edustustoille ja unionin edustustoille.
   3.   Paikan päällä pidetään yllä läheisiä suhteita unionin edustustojen ja jäsenvaltioiden edustustojen päälliköihin. Erityisedustaja antaa EUCAP Sahel Niger-operaation johtajalle ja EUTM Mali -operaation komentajalle paikallista poliittista ohjausta koordinoiden toimensa tiiviisti asianomaisten unionin edustustojen kanssa. Erityisedustaja, EUTM Mali -operaation komentaja ja EUCAP Sahel Nigerin siviilioperaatiokomentaja kuulevat toisiaan tarvittaessa.
   13 artikla
   Uudelleentarkastelu
   Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin samalla alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja esittää korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen elokuun 2013 loppuun mennessä ja kattavan kertomuksen toimeksiannon toteuttamisesta toimeksiannon päättyessä.
   14 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. COVENEY

      (1)  EUVL L 141, 27.5.2011, s. 17.


title: 2009/507/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2009 , uuden jäsenen nimittämisestä Euroopan yhteisöjen komissioon

text:
               2.7.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 172/34

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 30 päivänä kesäkuuta 2009,
   uuden jäsenen nimittämisestä Euroopan yhteisöjen komissioon
   (2009/507/EY, Euratom)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan toisen kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan toisen kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Dalia GRYBAUSKAITĖ on 25 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä eronnut komission jäsenen tehtävistään. Hänen tilalleen olisi nimitettävä uusi jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Nimitetään Algirdas Gediminas ŠEMETA komission jäseneksi kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2009 ja päättyy 31 päivänä lokakuuta 2009.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2009.
   3 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2009.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. KOHOUT


title: 2005/321/EY: Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005, Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen päättämisestä

text:
               23.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 104/33

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,

   tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005,
   Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen päättämisestä
   (2005/321/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1) ja erityisesti sen 96 artiklan,
   ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen soveltamiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn sisäisen sopimuksen (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia on rikottu.

               (2)

               Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti on 20 päivänä heinäkuuta 2004 aloitettu AKT-maiden ja Guinean tasavallan kanssa neuvottelut. Niiden kuluessa Guinean tasavallan viranomaiset ovat tehneet erityisiä sitoumuksia korjatakseen Euroopan unionin toteamat ongelmat ja pannakseen nämä sitoumukset täytäntöön kolmen kuukauden syvennetyn vuoropuhelun aikana.

               (3)

               Tämän ajanjakson päätyttyä osa edellä mainituista sitoumuksista näkyy johtaneen konkreettisiin aloitteisiin ja osa sitoumuksista on täytetty. Cotonoun sopimuksen olennaisiin osiin liittyviä merkittäviä toimenpiteitä on kuitenkin vielä panematta täytäntöön,

         ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätetään Guinean tasavallan kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyt neuvottelut.
   2 artikla
   Hyväksytään liitteenä olevassa kirjeessä esitetyt toimenpiteet Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Tämä päätös on voimassa 14 päivään huhtikuuta 2008 saakka. Sitä tarkastellaan säännöllisesti enintään kuuden kuukauden välein.

      Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. FRIEDEN

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

      LIITE
      Arvoisa ministeri
      Euroopan unioni pitää Cotonoun sopimuksen 9 artiklan määräyksiä erittäin tärkeinä. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen, joille AKT-maiden ja EU:n kumppanuus perustuu, ovat kyseisen sopimuksen olennaisia osia ja siis suhteidemme perusta.
      Näin ollen Euroopan unioni on ollut huolissaan demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen heikentymisestä erityisesti vuonna 2001 järjestetyn perustuslakia koskeneen kansanäänestyksen, parlamenttivaalien (vuonna 2002) ja presidentinvaalien (vuonna 2003) jälkeen. Euroopan unioni on ollut huolissaan myös siitä, ettei ihmisoikeuksia eikä perusvapauksia eikä liioin hyvää hallintotapaa yleishallinnon, politiikan, talouden eikä varainhoidon aloilla ole noudatettu.
      Euroopan unioni katsoi, että Guinean tasavallan poliittinen tilanne on ristiriidassa Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen olennaisten osien kanssa. Ottaen huomioon tuon artiklan ja Guinean tasavallassa vallitsevan poliittisen umpikujan Euroopan unioni päätti 31. maaliskuuta 2004 aloittaa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut tilanteen perusteelliseksi selvittämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan ratkaisun löytämiseksi.
      Neuvottelut aloitettiin Brysselissä 20. heinäkuuta 2004. Niissä käsiteltiin useita perustavaa laatua olevia kysymyksiä, ja Teillä oli tilaisuus esittää näkemyksenne ja arvio maanne tilanteesta. Toimititte myös muistion, johon sisältyi toimintasuunnitelma demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen sekä hyvän hallintotavan lujittamiseksi.
      Tämän jälkeen Euroopan unionin puheenjohtajavaltion ja komission yhteinen valtuuskunta matkusti Conakryyn ja laati yhteistyössä Euroopan unionin jäsenvaltioiden siellä toimivien edustajien kanssa arvion sitoumusten täytäntöönpanosta.
      Euroopan unioni toteaa, että Guinean tasavallan viranomaiset ovat osoittaneet suurta valmiutta jatkaa ja syventää keskusteluja sekä tukea Euroopan unionin seurantavaltuuskunnan työtä. Euroopan unioni panee myös merkille, että jotkin sitoumukset ovat johtaneet Guinean viranomaisten tekemiin rohkaiseviin aloitteisiin. Erityisesti Euroopan unioni kiinnittää huomiota seuraaviin aloitteisiin:

                  Guinean tasavallan hallitus on osoittanut halukkuutensa poliittisen vuoropuhelun käynnistämiseen poliittisten toimijoiden kanssa äänestysjärjestelmän tarkistamiseksi. Vuoropuhelun viralliset avajaiset järjestettiin 31. elokuuta 2004 ja vuoropuhelun helpottamiseksi perustettiin puolueiden välinen yhteistoimintatoimisto.

                  Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää paikallisvaalit kesäkuussa 2005 ja aikeensa lujittaa hallinnon hajauttamisprosessia. Erilaisia oikeudellisia tekstejä valmistellaan.

                  Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää parlamenttivaalit perustuslain mukaisessa määräajassa eli kesäkuussa 2007. Hallitus on kuitenkin valmis tarkastelemaan mahdollisuutta aikaistaa vaaleja.

                  Guinean tasavallan hallitus on lisäksi vahvistanut aikataulun radioaaltojen vapauttamiselle, joka toteutuu kesäkuussa 2005.

                  Se on vahvistanut makrotalouden hallinnon alan sekä alakohtaisten uudistusten toimet ja aikataulun niiden täytäntöönpanolle.

            Nämä aloitteet epäilemättä edistävät Guinean tasavallan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamisen lujittumista. Kuitenkin suurin osa näistä sitoumuksista pannaan täytäntöön pitkän ajan kuluessa, ja eräiden sitoumusten noudattaminen edellyttää seurantaa etenkin demokratian syventämiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan unioni odottaa erityisesti niiden konkreettisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jotka mainittiin 30. syyskuuta 2004 muistion täytäntöönpanosta esittämässänne välikertomuksessa, erityisesti sitä, että:

                  1)

                  jatketaan kansallista vuoropuhelua Afrikan unionin Durbanissa vuonna 2002 demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista hyväksymän julistuksen (1) mukaisesti vaalijärjestelmän ja toimintaedellytysten tarkistamiseksi ja avoimien ja demokraattisten vaalien takaamiseksi;

                  2)

                  jatketaan ja lujitetaan sitoumusta noudattaa lakeja, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, erityisesti niitä, jotka koskevat poliittisten puolueiden toimintaoikeuksia ja valtuuksia kokoontua, ilmaista mielipiteensä ja päästä käyttämään valtiollista radio- ja tv-verkkoa;

                  3)

                  vapautetaan sähköiset viestimet Euroopan unionin seurantavaltuuskunnalle lokakuussa 2004 esitetyn aikataulun mukaisesti ja sallitaan yksityisten sähköisten viestimien toiminnan aloittaminen ennen paikallisvaaleja;

                  4)

                  järjestetään paikallisvaalit ja parlamenttivaalit uuden muutetun vaalijärjestelmän mukaisesti;

                  5)

                  jatketaan hajauttamisprosessia;

                  6)

                  jatketaan makrotalouden hallintoa ja alakohtaisia uudistuksia lujittavia toimenpiteitä.

            Neuvottelujen jälkeen ja ottaen huomioon tähän mennessä toteutetut sitoumukset ja vielä täytäntöönpantavat toimet on päätetty seuraavista Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisista aiheellisista toimenpiteistä:

                  1)

                  jatketaan kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista rahoitettua yhteistyötä Guinean kyseisten neuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten täyttämisen mahdollistamiseksi, erityisesti hajauttamisen, viestimien vapauttamisen ja hyvän taloushallinnon osalta;

                  2)

                  jatketaan myös yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista rahoitettua yhteistyötä, jotta voidaan jatkaa heikoimmassa asemassa olevien väestönosien ja alueellisten poliittisten kriisien uhrien elinolosuhteiden suoraan parantamiseen tarkoitettujen ohjelmien täytäntöönpanoa;

                  3)

                  voidaan myös tukea ohjelmia, jotka edistävät kansalaisyhteiskunnan vahvistumista (järjestäytymättömät muodot mukaan luettuina), demokratian, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan lujittumista sekä vapaiden viestimien esilletuloa ja lujittumista;

                  4)

                  alueellisten hankkeiden rahoitusosuuksia harkitaan tapauskohtaisesti;

                  5)

                  jatketaan humanitaarisluontoisia toimia ja kaupallista yhteistyötä sekä pidetään kauppaan liittyvät etuudet ennallaan;

                  6)

                  tuetaan vaalien valmistelua joko kuudennen, seitsemännen tai kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista tai yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista, kun avoimet ja demokraattiset vaalit takaava, demokraattisia vaaleja Afrikassa koskeville periaatteille perustuva vaalijärjestelmä on otettu käyttöön;

                  7)

                  yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston A-määrärahoista on vähennetty 65 miljoonaa euroa Euroopan komission välitarkistuksen yhteydessä tekemän päätöksen mukaisesti. Valmistellaan yhteistyöstrategia ja alustava maaohjelma, ja niissä otetaan huomioon tilanne maassa ja nämä uudet rahoitusnäkymät. Nämä asiakirjat allekirjoitetaan ja pannaan täytäntöön, kun on todettu riittävää edistymistä Guinean tekemien sitoumusten täyttämisessä, erityisesti vapaiden ja avoimien paikallis- ja parlamenttivaalien valmistelussa ja toteuttamisessa. Euroopan unioni perustaa arvionsa erityisesti seuraaville perusteille:

                              a)

                              onko vapaat ja avoimet paikallisvaalit pidetty ja ovatko asianmukaisesti valitut paikallisviranomaiset astuneet virkaansa;

                              b)

                              onko oppositiovoimien kanssa käydyn poliittisen vuoropuhelun puitteissa saatu aikaan demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista annetun julistuksen mukaiset vaalijärjestelyt ja toimintaedellytykset (mukaan lukien vaalipäivä) parlamenttivaalien osalta.

            Euroopan unionin puheenjohtajavaltio ja Euroopan komissio tekevät määräaikaiskatselmuksia, joista ensimmäinen toteutetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluessa.
      Euroopan unioni jatkaa Guinean tilanteen tarkkaa seuraamista 36 kuukauden seurantajakson ajan. Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaista lujitettua poliittista vuoropuhelua jatketaan Guinean hallituksen kanssa demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseksi, erityisesti järjestämällä parlamenttivaalit, ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamisen vahvistamiseksi.
      Euroopan unioni varaa itselleen oikeuden muuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, jos Guinean viranomaisten antamien sitoumusten täytäntöönpano nopeutuu tai ne jäävät täyttämättä.
      Kunnioittavasti

               Neuvoston puolesta

               Komission puolesta

         (1)  Afrikan unionin julistus demokraattisia vaaleja koskevista periaatteista Afrikassa, AHG/Decl. 1 (XXXVIII).