title: Komission päätös (EU) 2015/1092, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontuesta SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), jonka Kreikka on myöntänyt National Bank of Greece -konsernille ja joka liittyy National Bank of Greece SA:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen;First Business Bank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;Probank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;Lesvos-Limnosin osuuspankin, Achaian osuuspankin ja Lamian osuuspankin kriisinratkaisuun (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5201) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               10.7.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 183/29

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1092,
   annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014,
   valtiontuesta SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), jonka Kreikka on myöntänyt National Bank of Greece -konsernille ja joka liittyy

               —

               National Bank of Greece SA:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen;

               —

               First Business Bank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;

               —

               Probank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;

               —

               Lesvos-Limnosin osuuspankin, Achaian osuuspankin ja Lamian osuuspankin kriisinratkaisuun

         (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5201)

   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   NATIONAL BANK OF GREECE -KONSERNIIN (1), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’, LIITTYVÄ MENETTELY

               (1)

               Komissio hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2008 tekemällään päätöksellä ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (2).

               (2)

               Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että rakenneuudistussuunnitelma ilmoitettaisiin komissiolle pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.

               (3)

               Toukokuussa 2009 pankin pääomapohjaa vahvistettiin Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.

               (4)

               Kreikan viranomaiset toimittivat 2 päivänä elokuuta 2010 pankkia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32788 (2011/PN).

               (5)

               Joulukuussa 2011 Kreikka vahvisti uudelleen pankin pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Komissio hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2011 pankin toisen pääomapohjan vahvistamisen (3).

               (6)

               Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (4). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.

               (7)

               Kreikan keskuspankki peruutti 18 päivänä maaliskuuta 2012 kolmen osuuspankin, jäljempänä ’kolme osuuspankkia’, nimittäin Cooperative Bank of Lesvos-Limnosin, jäljempänä ’Lesvos-Limnos Bank’, Cooperative Bank of Achaian, jäljempänä ’Achaia Bank’, ja Cooperative Bank of Lamian, jäljempänä ’Lamia Bank’, pankkiluvat ja asetti ne selvitystilaan.

               (8)

               Komissio rekisteröi Kreikalta epävirallisesti saamansa tiedot osuuspankkien kriisinratkaisusta asianumerolla SA.34534 (2012/NN).

               (9)

               Kreikan keskuspankki siirsi 23 päivänä maaliskuuta 2012 kolmen osuuspankin tietyt velat pankille ja määritti rahoitusvajeiden määrän (5), jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi lain 4051/2012 nojalla (6). Rahoitusvajeet olivat yhtä suuret kuin siirrettyjen velkojen arvo, koska mitään kolmen osuuspankin varoja ei siirretty.

               (10)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 7 430 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.

               (11)

               Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA. 34824 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.

               (12)

               Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta, jäljempänä ’NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (7).

               (13)

               Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 2 326 miljoonan euron suuruisen toisen väliaikaisrahoituksen, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’ (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän toimenpiteen komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012. Komissio rekisteröi nämä toimenpiteet asianumerolla SA.36007 (2013/NN).

               (14)

               Kesäkuussa 2013 pankki ilmoitti 1 079 miljoonan euron uusannin onnistumisesta (9), ja samalla Kreikan rahoitusvakausrahasto muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi (jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’, johon sisältyy sekä 1 079 miljoonan euron uusanti ja ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntaminen omaksi pääomaksi). Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen kokonaismäärä oli 9 756 miljoonaa euroa, josta 8 677 miljoonaa euroa sijoitti Kreikan rahoitusvakausrahasto, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen’.

               (15)

               Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.

               (16)

               Kreikan viranomaiset toimittivat 25 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti. Komissio rekisteröi ilmoituksen asianumerolla SA.34824 (2012/C).

               (17)

               Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.

               (18)

               Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.

         1.2   OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY
   1.2.1   First Business Bank SA:han liittyvä menettely

               (19)

               Heinäkuussa 2009 Kreikka vahvisti First Business Bank SA:n, jäljempänä ’FB Bank’, pääomapohjaa Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (10) 50 miljoonalla eurolla.

               (20)

               Keväällä 2013 Kreikan keskuspankki päätti toteuttaa FB Bankin kriisinratkaisun osto- ja sulautumismenettelyllä (11).

               (21)

               Kreikan keskuspankki kehotti 1 päivänä toukokuuta 2013 neljää Kreikan suurinta pankkia tekemään ei-sitovat tarjoukset FB Bankin varoista ja veloista. Kirjeessään tarjousten tekijöille Kreikan keskuspankki totesi, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi rahoitusvajeen lisäksi ostajan pääomatarpeet, jotka liittyivät FB Bankista siirrettyihin varoihin.

               (22)

               Pankki ja eräs toinen pankki toimittivat 8 päivänä toukokuuta 2013 alustavat tarjouksensa.

               (23)

               Toukokuun 10 päivänä 2013 pankki tarkisti tarjoustaan.

               (24)

               Samana päivänä Kreikan keskuspankki toteutti FB Bankin kriisinratkaisun ja siirsi tietyt varat ja velat pankille.

               (25)

               Kreikan viranomaiset toimittivat 11 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle tietoja FB Bankin kriisinratkaisusta. Komissio rekisteröi nämä tiedot ja Kreikan viranomaisten myöhemmin toimittamat tiedot asianumerolla SA.36658 (2014/NN).

               (26)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 28 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi kolmasosaa alun perin arvioidusta rahoitusvajeesta.

               (27)

               Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle rahoitusvajeen rahoittamisesta yhteensä noin 524 miljoonalla eurolla, kuten kriisinratkaisun ajankohtana arvioitiin maaliskuun 31 päivän 2013 tietojen perusteella.

               (28)

               Kreikan keskuspankki sai 7 päivänä marraskuuta 2013 päätökseen kokonaisrahoitusvajetta koskevat laskelmat, joissa määräksi saatiin 457 miljoonaa euroa (12).

               (29)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 13 päivänä marraskuuta 2013 rahoitusvajeen jäljellä olevan osan pankille.

               (30)

               Kreikan viranomaiset ilmoittivat 25 päivänä 2014 kesäkuuta komissiolle, että pankki ei aio pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa sijoittamaan FB Bankin varojen oston aiheuttamien pääomatarpeiden määrää pankkiin.

         1.2.2   Probank SA:han liittyvä menettely

               (31)

               Kreikan keskuspankki nimitti 10 päivänä toukokuuta 2013 komissaarin Probank SA:han, jäljempänä ’Probank’.

               (32)

               Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki päätti toteuttaa Probankin kriisinratkaisun osto- ja sulautumismenettelyllä.

               (33)

               Kreikan keskuspankki kehotti 22 päivänä heinäkuuta 2013 neljää Kreikan suurinta pankkia tekemään tarjoukset Probankin varoista ja veloista. Kirjeessään tarjousten tekijöille Kreikan keskuspankki totesi, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi rahoitusvajeen lisäksi ostajan pääomatarpeet, jotka liittyivät Probankista siirrettyihin varoihin.

               (34)

               Pankki toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2013 tarjousluonnoksen ja 25 päivänä heinäkuuta 2013 se toimitti sitovan tarjouksensa.

               (35)

               Kreikan keskuspankki toteutti 26 päivänä heinäkuuta 2013 Probankin kriisinratkaisun ja siirsi tietyt varat ja velat pankille.

               (36)

               Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuun 2013 komissiolle rahoitusvajeen rahoittamisesta yhteensä noin 238 miljoonalla eurolla, kuten Kreikan keskuspankki oli arvioinut maaliskuun 31 päivän 2013 tietojen perusteella. Komissio rekisteröi tämän ilmoituksen ja Kreikan viranomaisten myöhemmin toimittamat tiedot asianumerolla SA.37156 (2014/NN).

               (37)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 9 päivänä elokuuta 2013 kaksi kolmasosaa alun perin arvioidusta rahoitusvajeesta.

               (38)

               Kreikan keskuspankki sai 30 päivänä joulukuuta 2013 päätökseen kokonaisrahoitusvajetta koskevat laskelmat, joissa määräksi saatiin 563 miljoonaa euroa.

               (39)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 31 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvajeen jäljellä olevan osan pankille.

               (40)

               Samana päivänä Kreikan keskuspankki toimitti komissiolle lisätietoja rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistumisesta.

               (41)

               Kreikan viranomaiset ilmoittivat 25 päivänä 2014 kesäkuuta komissiolle, että pankki ei aio pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa sijoittamaan Probankin varojen oston aiheuttamien pääomatarpeiden määrää pankkiin.

         2.   KUVAUS

   2.1   PANKKI JA SEN VAIKEUDET
   2.1.1   Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö

               (42)

               Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008–2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (13). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut suuria luottotappioita.

                  Taulukko 1

                  Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008–2013

                           Kreikka

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           BKT:n reaalikasvu, %

                           – 0,2

                           – 3,1

                           – 4,9

                           – 7,1

                           – 6,4

                           – 3,9

                              Lähde: Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

               (43)

               Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (14). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (15). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin.

                  Taulukko 2

                  Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (milj. euroa)

                           Pankit

                           Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo (1)

                           Valtion omistamille tai takaamille yhteisöille annettujen lainojen nimellisarvo (2)

                           Nimellisarvo yhteensä
                           (3) = (1) + (2)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirjojen osalta (4)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhteisöille annettujen lainojen osalta (5)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
                           (6)=(4)+(5)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/ ydinpääoman osuus (16)

                           (joulukuu 2011) (%)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/varat yhteensä
                           (joulukuu 2011) (%)

                           NBG

                           13 748

                           1 001

                           14 749

                           10 985

                           751

                           11 735

                           161,0

                           11,0

                           Eurobank

                           7 001

                           335

                           7 336

                           5 517

                           264

                           5 781

                           164,5

                           7,5

                           Alpha

                           3 898

                           2 145

                           6 043

                           3 087

                           1 699

                           4 786

                           105,7

                           8,1

                           Piraeus

                           7 063

                           280

                           7 343

                           5 686

                           225

                           5 911

                           226,0

                           12,0

                           Probank

                           415

                           0

                           415

                           295

                           0

                           295

                           105,1

                           8,7

                           FB Bank

                           70

                           0

                           70

                           49

                           0

                           49

                           33,8

                           3,1

                              Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.

               (44)

               Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (17). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (18). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.

                  Taulukko 3

                  Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (milj. euroa)

                           Pankit

                           Ydinpääoman viiteosuus
                           (joulukuu 2011) (1)

                           Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
                           (joulukuu 2011) (2)

                           Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset
                           (kesäkuu 2011) (3)

                           Kumulatiivinen bruttotappio
                           Luottoriskiä koskevat ennusteet (4)

                           Luottotappiovaraukset
                           (joulukuu 2011) (5)

                           Sisäisen tulon tuottaminen (6)

                           Ydinpääoman tavoiteosuus
                           (joulukuu 2014) (7)

                           Pääomatarpeet
                           (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6)

                           NBG

                           7 287

                           – 11 735

                           1 646

                           – 8 366

                           5 390

                           4 681

                           8 657

                           9 756

                           Eurobank

                           3 515

                           – 5 781

                           830

                           – 8 226

                           3 514

                           2 904

                           2 595

                           5 839

                           Alpha

                           4 526

                           – 4 786

                           673

                           – 8 493

                           3 115

                           2 428

                           2 033

                           4 571

                           Piraeus

                           2 615

                           – 5 911

                           1 005

                           – 6 281

                           2 565

                           1 080

                           2 408

                           7 335

                           Probank

                           281

                           – 295

                           59

                           – 462

                           168

                           147

                           180

                           282

                           FB Bank

                           145

                           – 49

                           0

                           – 285

                           167

                           – 29

                           116

                           168

                              Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.

               (45)

               Talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (19). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (20). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.

               (46)

               Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän rahoituksesta (21), josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin antaman valtion takaaman maksuvalmiusavun muodossa.

               (47)

               Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 sijoittajien yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamien uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (22). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska suurimmasta osasta yksityissektorin osallistumisohjelman aikana näiden uusien joukkovelkakirjalainojen vuoksi kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullista ja peruuttamatonta (23).

               (48)

               Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen väliaikaisrahoituksen.

               (49)

               Keväällä 2013 näiden neljän pankin väliaikaisrahoitukset muunnettiin kantaosakkein toteutetuiksi pysyviksi pääoman vahvistamisiksi niin, että Kreikan rahoitusvakausrahasto omistaa yli 80 prosenttia kunkin neljän pankin osakkeista. Kreikan rahoitusvakausrahasto sai äänioikeudettomia osakkeita niiltä pankeilta, jotka onnistuivat houkuttelemaan ennalta määritellyn määrän yksityistä pääomaa, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston ohella uusia varoja sijoittaneille yksityisille sijoittajille annettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston ostamiin osakkeisiin kytkettyjä warrantteja.

               (50)

               Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi toteuttaa diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainasalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.

               (51)

               Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti neuvonantajan arvioinnin perusteella toisen stressitestin, jäljempänä ’vuoden 2013 stressitesti’, arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa. Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.

               (52)

               Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (24) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista, vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista.

                  Taulukko 4

                  Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (milj. euroa)

                           Pankit

                           Ydinpääoman viiteosuus
                           (kesäkuu 2013) (1)

                           Luottotappiovaraukset
                           (kesäkuu 2013) (2)

                           Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3)

                           Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (25) (4)

                           Sisäisen tulon tuottaminen (5)

                           Stressitestin ydinpääoman osuus
                           (joulukuu 2016) (6)

                           Pääomatarpeet
                           (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

                           NBG (26)

                           4 821

                           8 134

                           – 8 745

                           – 3 100

                           1 451

                           4 743

                           2 183

                           Eurobank (27)

                           2 228

                           7 000

                           – 9 519

                           – 1 628

                           2 106

                           3 133

                           2 945

                           Alpha

                           7 380

                           10 416

                           – 14 720

                           – 2 936

                           4 047

                           4 450

                           262

                           Piraeus

                           8 294

                           12 362

                           – 16 132

                           – 2 342

                           2 658

                           5 265

                           425

                              Lähde: Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.

               (53)

               Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2014 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.

               (54)

               Kyseiset neljä pankkia aloittivat pääoman korotukset maaliskuun lopun 2013 ja toukokuun alun 2014 välisenä aikana.

         2.1.2   Tuensaaja

               (55)

               Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa, Turkissa ja muissa Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan valtioissa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia, Albania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 30 päivänä syyskuuta 2012 yhteensä 37 831 työntekijää (28), joista noin kolmasosa työskenteli Kreikassa, kolmasosa Turkissa ja viimeinen kolmasosa muissa maissa, lähinnä Kaakkois-Euroopassa.

               (56)

               Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 14 749 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 11 735 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (29). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.

               (57)

               Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot kustakin vuositilinpäätöksestä).

                  Taulukko 5

                  National Bank of Greecen keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013
                   (30)

                           Voitot ja tappiot (miljoonaa euroa)

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nettokorkotulot

                           4 148

                           3 843

                           3 365

                           3 157

                           Liiketoiminnan tuotot yhteensä

                           4 639

                           4 372

                           3 527

                           3 771

                           Liiketoiminnan kulut yhteensä

                           – 2 512

                           – 2 541

                           – 2 322

                           – 2 547

                           Tuotto ennen varauksia

                           2 127

                           1 833

                           1 205

                           1 224

                           Luottoriskien kattamiseen liittyvät arvonalentumistappiot

                           – 1 450

                           – 3 439

                           – 2 966

                           – 1 373

                           Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin ja yksityissektorin osallistumisohjelmaan soveltuviin lainoihin liittyvät arvonalentumistappiot

                           0

                           – 11 783

                           – 187

                           0

                           Nettovoitot/nettotappiot

                           440

                           – 12 325

                           – 2 131

                           807

                           Valikoidut volyymiluvut (milj. euroa)

                           31. joulukuuta 2010

                           31. joulukuuta 2011

                           31. joulukuuta 2012

                           31. joulukuuta 2013

                           Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä (netto)

                           77 262

                           71 496

                           69 135

                           67 250

                           Talletukset

                           68 039

                           59 544

                           58 722

                           62 876

                           Varat yhteensä

                           120 745

                           106 870

                           104 798

                           110 930

                           Oma pääoma yhteensä (31)

                           10 905

                           – 253

                           – 2 042

                           7 874

               (58)

               Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (11 735 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten korkeammista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi talletusten ulosvirtauksesta, mutta sen lainojen nettosuhde talletuksiin pysyi suhteellisen alhaisena muihin Kreikan pankkeihin verrattuna (118 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012 (33).)

               (59)

               Vuoden 2013 stressitestissä arvioitiin, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 183 miljoonaa euroa. Stressitestin jälkeen pankki yritti hankkia 2,5 miljardia euroa pääomaa markkinoilta.

               (60)

               Pankki ilmoitti 6 päivänä toukokuuta 2014 käynnistävänsä ostotarjousmenettelyn (34) hankkiakseen 2,5 miljardia euroa (35).

               (61)

               Pankki ilmoitti 9 päivänä toukokuuta 2014 laskevansa liikkeeseen 1 136,4 miljoonaa uutta kantaosaketta, joiden hinta oli 2,20 euroa osakkeelta, ja toteuttavansa osakeannin. Näiden toimenpiteiden kokonaisbruttotuotto olisi 2,5 miljardia euroa (36). Osakepääoman korotus toteutettiin peruuttamalla olemassa olevien osakkaiden merkintäetuoikeudet, kuten Ateenassa 10 päivänä toukokuuta 2014 järjestetyssä yhtiökokouksessa päätettiin (37). Kreikan rahoitusvakausrahasto hyväksyi osakepääoman korotuksen riippumattomien asiantuntijoiden laatimien, lain 3864 mukaisen kahden arvonmääritysraportin perusteella (38).

         2.2   PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT
   2.2.1   Kolmen osuuspankin tiettyjen velkojen ostaminen

               (62)

               Kreikan keskuspankki totesi 18 päivänä maaliskuuta 2012, että kolme osuuspankkia eivät täyttäneet vakavaraisuusvaatimuksia, ja päätteli, että ne eivät pystyisi lisäämään pääomaansa. Tästä syystä Kreikan keskuspankki päätti peruuttaa niiden pankkiluvat ja asettaa ne selvitystilaan.

               (63)

               Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen ja erityisesti talletusten myyminen huutokaupalla kriisinratkaisukehyksen yhteydessä (lain 3601/2007 63 D §) sekä asianomaisen rajoitusvajeen rahoittaminen oli erittäin tärkeää yksityissektorin osallistumisohjelman ja toisen sopeutusohjelman jälkeen lisääntyneen tallettajien luottamuksen ylläpitämiseksi ja että vaikka markkinoiden mieliala oli äskettäin kääntynyt positiiviseen suuntaan, käänne oli hauras. Kreikan keskuspankki arvioi, että 19 päivänä maaliskuuta 2012 asiakastalletusten kokonaismäärä (arvio perustui tarkastamattomiin tietoihin 30 päivältä syyskuuta 2013) näissä kolmessa osuuspankissa oli noin 325 miljoonaa euroa.

               (64)

               Kreikan keskuspankki käynnisti osto- ja sulautumismenettelyn, jossa ostajalle siirretään kaikki talletukset, myös pankkienväliset talletukset, sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle, mutta ei lainoja. Kreikan keskuspankki kehotti 20 päivänä maaliskuuta 2012 viittä Kreikan tuona ajankohtana suurinta luottolaitosta toimittamaan tarjouksensa. Pankki ja kolme muuta pankkia toimitti sitovat tarjoukset. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon vastike ja siirron suorittamiseen tarvittava aika. Pankki tarjoutui maksamaan vastikkeeksi määrän, joka vastasi […] (39) prosenttia siirretyistä talletuksista, ja arvioi, että siirto voitaisiin suorittaa yhden työpäivän kuluessa.

         2.2.1.1   Cooperative Bank of Lesvos-Limnos (”Lesvos-Limnos Bank”)

               (65)

               Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Lesvos-Limnos Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (40). Kreikan keskuspankin mukaan (41) siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (42) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirretyistä talletuksista. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Lesvos-Limnos Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 56,6 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

               (66)

               Kriisinratkaisun ajankohtana Lesvos-Limnos Bankin palveluksessa oli 37 työntekijää ja sillä oli 3 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Lesvos-Limnos Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

         2.2.1.2   Cooperative Bank of Achaia (”Achaia Bank”)

               (67)

               Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Achaia Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (43). Kreikan keskuspankin mukaan (44) siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (45) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirrettyjen talletusten pääomasta. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Achaia Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 212,9 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

               (68)

               Kriisinratkaisun ajankohtana Achaia Bankin palveluksessa oli 103 työntekijää ja sillä oli 13 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Achaia Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

         2.2.1.3   Cooperative Bank of Lamia (”Lamia Bank”)

               (69)

               Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Lamia Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (46). Kreikan keskuspankin mukaan siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (47) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirrettyjen talletusten pääomasta. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Lamia Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 56,3 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

               (70)

               Kriisinratkaisun ajankohtana Lamia Bankin palveluksessa oli 47 työntekijää ja sillä oli 5 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Lamia Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

               (71)

               Kolmen osuuspankin rahoitusvajeiden määrät esitetään taulukossa 6:

                  Taulukko 6

                  Kolmen osuuspankin lopulliset rahoitusvajeet

                           Lopullinen rahoitusvaje
                           (miljoonaa euroa)

                           Lesvos-Limnos Bank

                           56,6

                           Achaia Bank

                           212,9

                           Lamia Bank

                           56,3

                           Yhteensä

                           325,8

                              Lähteet: Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean 22 päivänä kesäkuuta 2012 tekemät päätökset 3/1, 3/2 ja 3/3.

         2.2.2   First Business Bankin tiettyjen varojen ja vastuiden osto

               (72)

               FB Bank oli pieni pankki, jonka taseen loppusumma oli 1,4 miljardia euroa sen kriisinratkaisun ajankohtana, ja sen markkinaosuus lainoista ja talletuksista oli alle 1 prosentti. FB Bankilla oli 19 konttoria eri puolilla Kreikkaa ja sen palveluksessa oli 260 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2012.

               (73)

               FB Bank sai Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti i) 50 miljoonan euron pääomasijoituksen Kreikan valtiolta heinäkuussa 2009, ii) Kreikan valtion joukkovelkakirjoja 60 miljoonan euron arvosta toukokuussa 2012 (48) ja iii) liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa, maaliskuussa 2011.

               (74)

               FB Bank osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja 70 miljoonan euron nimellisarvosta. Kuten taulukossa 2 esitetään, sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli yhteensä noin 49 miljoonaa euroa ennen veroja. Kuten taulukossa 3 esitetään, FB Bankin pääomatarpeiden arvioitiin vuoden 2012 stressitestissä olevan 168 miljoonaa euroa.

         First Business Bankin osto

               (75)

               Kreikan keskuspankki vaati 8 päivänä marraskuuta 2012 FB Bankia saattamaan pääomakorotuksen päätökseen 30 päivään huhtikuuta 2013 mennessä palauttaakseen ydinpääoman osuutensa entiselleen.

               (76)

               Koska FB Bank ei onnistunut hankkimaan vaadittua pääomaa 30 päivään huhtikuuta 2013 mennessä, Kreikan keskuspankki päätti peruuttaa FB Bankin toimiluvan ja asettaa sen selvitystilaan.

               (77)

               Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen osto- ja sulautumismenettelyllä ja varsinkin rahoitusvajeen rahoittaminen ja siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden kattaminen sen yhteydessä oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin ylläpitää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja siten säilyttää rahoitusvakaus. Kreikan keskuspankki arvioi, että 31 päivänä joulukuuta 2012 asiakastalletusten kokonaismäärä FB Bankissa oli noin 1 278 miljoonaa euroa, joista vain 830 miljoonaa euroa oli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston takaamia. Jos FB Bank olisi asetettu selvitystilaan soveltamatta kriisinratkaisutoimenpiteitä, noin 448 miljoonaa euroa talletuksia olisi jäänyt kattamatta.

               (78)

               Näiden rahoitusvakautta koskevien näkökohtien vuoksi Kreikan keskuspankki myi huutokaupalla tietyt FB Bankin varat ja velat, talletukset mukaan luettuna. FB Bankin varojen osto olisi kuitenkin voinut aiheuttaa ostajalle uusia pääomatarpeita, ja siksi mikään pankki ei olisi suostunut ostamaan valikoituja varoja ja velkoja. Toukokuun 8 päivänä 2013 päivätyssä kirjeessään Kreikan rahoitusvakausrahastolle Kreikan keskuspankki ilmoitti pitävänsä asianmukaisena, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi tällaiset pääomatarpeet osana kriisinratkaisukustannuksia. Toukokuun 10 päivänä 2013 päivätyssä lopullisessa sitovassa tarjouksessaan pankki vaati, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi FB Bankista siirrettyjen varojen oston aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan keskuspankki arvioi näiden pääomatarpeiden määräksi noin 100 miljoonaa euroa kriisinratkaisun ajankohtana (49).

               (79)

               Pankki ja eräs toinen pankki toimittivat 8 päivänä toukokuuta 2013 ei-sitovat tarjouksensa. Molempien pankkien tarjoukset perustuivat siihen käsitykseen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi sekä rahoitusvajeen että siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet. Pankki toimitti 10 päivänä toukokuuta 2013 lopullisen tarjouksensa. Kreikan keskuspankki päätti siirtää FB Bankin varat ja velat pankille, jonka tarjous katsottiin parhaaksi.

               (80)

               Asiakaslainat (muut kuin ne, joiden lyhennykset olivat jatkuvasti myöhässä) sekä useimmat käteisvarat samoin kuin aineeton omaisuus ja liikearvo, omistusoikeudet, kiinteistöjen vuokraamiseen tai ostoon liittyvät sopimukset, pankkienväliset velat ja asiakastalletukset siirrettiin pankille.

               (81)

               Kreikan keskuspankin kriisinratkaisun ajankohtana tekemän alustavan arvioinnin mukaan (50) FB Bankista pankille siirrettyjen velkojen arvo oli 1 402 miljoonaa euroa ja siirrettyjen varojen arvo 878 miljoonaa euroa. Niiden erotus eli rahoitusvaje oli 524 miljoonaa euroa. Rahoitusvajeen kattoi lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka maksoi 28 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta eli 349,6 miljoonaa euroa. Kun Kreikan keskuspankki oli 7 päivänä marraskuuta 2013 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan (51) 457 miljoonan euron määrään, Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 13 päivänä marraskuuta 2013 (52) pankille 107,4 miljoonaa euroa.

         2.2.3   Probankin tiettyjen varojen ja vastuiden osto

               (82)

               Probankilla oli 31 päivänä maaliskuuta 2013 Kreikassa 112 konttorin verkosto ja sen palveluksessa oli 1 087 työntekijää (53).

               (83)

               Probankin tase oli noin 3,2 miljardia euroa 30 päivänä kesäkuuta 2013 (54). Probankin markkinaosuus lainoista oli 1,1 prosenttia ja talletuksista 1,7 prosenttia 31 päivänä maaliskuuta 2013.

               (84)

               Probank osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja 415 miljoonan euron nimellisarvosta. Kuten taulukossa 2 esitetään, sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli yhteensä noin 295 miljoonaa euroa ennen veroja. Kuten taulukossa 3 esitetään, Probankin pääomatarpeiden arvioitiin vuoden 2012 stressitestissä olevan 282 miljoonaa euroa.

         Probankin osto

               (85)

               Kreikan keskuspankki vaati 26 päivänä lokakuuta 2012 Probankia lisäämään pääomaansa 282 miljoonalla eurolla.

               (86)

               Koska Probank ei onnistunut lisäämään pääomaansa, Kreikan keskuspankki päätti heinäkuussa 2013 peruuttaa sen toimiluvan ja asettaa sen selvitystilaan (55). Tarkemmin sanottuna Probankin omien varojen tilanne oli negatiivinen ja ne arvioitiin noin – 16 miljoonaksi euroksi 31 päivältä maaliskuuta 2013 olevien konsolidoitujen tietojen perusteella. Näin ollen Probank ei täyttänyt pääomaa koskevia vähimmäisvaatimuksiaan ja sen omat varat olivat pienemmät kuin lain 3601/2007 5 §:n 4 momentin a kohdassa vahvistettu pankkien vähimmäisosakepääoma.

               (87)

               Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin ylläpitää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja siten säilyttää rahoitusvakaus. Kreikan keskuspankki arvioi, että 31 päivänä maaliskuuta 2013 asiakastalletusten kokonaismäärä Probankissa oli noin 3 123 miljoonaa euroa, joista vain 1 998 miljoonaa euroa oli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston takaamia. Jos Probank olisi asetettu selvitystilaan soveltamatta kriisinratkaisutoimenpiteitä, noin 1 125 miljoonaa euroa talletuksia olisi siten jäänyt kattamatta.

               (88)

               Näiden rahoitusvakautta koskevien näkökohtien vuoksi Kreikan keskuspankki myi huutokaupalla tietyt Probankin varat ja velat, talletukset mukaan luettuna. Probankin varojen osto olisi kuitenkin voinut aiheuttaa ostajalle uusia pääomatarpeita, ja siksi mikään pankki ei olisi suostunut ostamaan valikoituja varoja ja velkoja. Heinäkuun 25 päivänä 2013 päivätyssä lopullisessa sitovassa tarjouksessaan pankki vaati, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi Probankista siirrettyjen varojen oston aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan rahoitusvakausrahasto otti huomioon vaaditun sitoumuksen kyseisten pääomatarpeiden kattamiseksi arvioidessaan saatuja tarjouksia. Näiden pääomatarpeiden määräksi arvioitiin [180–280] miljoonaa euroa (56).

               (89)

               Eräs toinen suuri kreikkalainen pankki toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2013 tarjousluonnoksen, ja pankki toimitti 25 päivänä heinäkuuta 2013 oman tarjouksensa. Molempien pankkien tarjoukset perustuivat siihen käsitykseen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi sekä rahoitusvajeen että siirrettyjen varojen aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan keskuspankki päätti siirtää Probankin varat ja velat pankille, jonka tarjous katsottiin parhaaksi.

               (90)

               Asiakaslainat (muut kuin ne, joiden lyhennykset olivat jatkuvasti myöhässä) sekä useimmat käteisvarat samoin kuin aineeton omaisuus ja liikearvo, omistusoikeudet, kiinteistöjen vuokraamiseen tai ostoon liittyvät sopimukset, pankkienväliset velat ja asiakastalletukset siirrettiin pankille.

               (91)

               Kreikan keskuspankin kriisinratkaisun ajankohtana tekemän alustavan arvioinnin mukaan (57) Probankista pankille siirrettyjen velkojen arvo oli 3 198,9 miljoonaa euroa ja siirrettyjen varojen arvo 2 961,4 miljoonaa euroa. Niiden erotus eli rahoitusvaje oli 237,6 miljoonaa euroa. Rahoitusvajeen kattoi lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka maksoi 9 päivänä elokuuta 2013 kaksi kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta eli 158,4 miljoonaa euroa. Rahoitusvaje, jota koskevat laskelmat Kreikan keskuspankki sai päätökseen 30 päivänä joulukuuta 2013, oli 562,7 miljoonaa euroa (58). Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 31 päivänä 2013 joulukuuta pankille 404,4 miljoonaa euroa käteissuorituksena (59).

         2.3   TUKITOIMENPITEET
   2.3.1   Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet L1 ja A)

               (92)

               Pankki sai monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.

         2.3.1.1   Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

               (93)

               Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (60) vallitsevan tilanteen mukaan myönnetty takauksia 14,8 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla lainassa olleiden valtion joukkovelkakirjojen määrä oli 847 miljoonaa euroa. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 787 miljoonan euron arvosta sekä 12,9 miljardia euroa valtiontakauksia.

               (94)

               Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista pankille Kreikan pankkien tukiohjelman puitteissa rakenneuudistuskauden ajan.

         2.3.1.2   Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)

               (95)

               Toukokuussa 2009 ja joulukuussa 2011 pankki sai Kreikalta pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetyt 350 miljoonan ja 1 000 miljoonan euron pääomasijoitukset eli yhteensä 1 350 miljoonaa euroa (toimenpide A), mikä vastaa noin 2:ta prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.

               (96)

               Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta tämän alustavan viiden vuoden ajanjakson kuluessa eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeri korottaa kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).

         2.3.2   Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)

               (97)

               Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista EKP:n rahoituksesta maksama korko.

               (98)

               Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (61). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 §:n 7 momentin, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 §:n 1 momenttia, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] korkopistettä.

               (99)

               Pankki oli 31 päivään tammikuuta 2012 mennessä saanut 8,6 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (62), ja 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä se oli saanut 30,9 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (63).

         2.3.3   Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet B1, B2 ja B3)

               (100)

               Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

                  Taulukko 7

                  Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet

                           1. väliaikaisrahoitus – toukokuu 2012 (miljoonaa euroa)

                           2. väliaikaisrahoitus – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa)

                           Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen – toukokuu 2013 (miljoonaa euroa)

                           Toimenpide

                           B1

                           B2

                           B3

                           Määrä
                           (milj. euroa)

                           7 430

                           2 326

                           8 677

         2.3.3.1   Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

               (101)

               NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 14–33 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 (64) toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.

               (102)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 6,9 miljardilla eurolla.

               (103)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 7,4 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Komissio totesi jo NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 50 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 ei kattanut vuoden 2012 stressitestissä havaittuja pääomatarpeita kokonaisuudessaan. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.

               (104)

               Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (65).

         2.3.3.2   Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

               (105)

               Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle vakavaraisuudelle asetettujen vähimmäisvaatimusten, joita EKP:n rahoituksen saaminen edellyttää.

               (106)

               Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 2 326 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.

               (107)

               Molempien väliaikaisrahoitusten (toimenpiteet B1 ja B2) kokonaismäärä merkitsi sitä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli 21 päivänä joulukuuta 2012 jo maksanut vuoden 2012 stressitestissä määritettyjen pääomatarpeiden määrän (9,76 miljardia euroa (66)).

         2.3.3.3   Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B3)

               (108)

               Pankin hallintoneuvosto ilmoitti 22 päivänä toukokuuta 2013, että liikkeeseen lasketaan 2 274,1 miljoonaa uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 4,29 euroa osakkeelta (67).

               (109)

               Pankki ilmoitti 21 päivänä kesäkuuta 2013 (68), että osakkeiden määrän yhteenlaskettu lisäys, jonka kokonaismäärä oli 9 756 miljoonaa euroa, preemiot mukaan lukien, oli maksettu täysimääräisesti. Yksityisten varojen osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli yhteensä 1 079 miljoonaa euroa (69). Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahaston osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli 8 677 miljoonaa euroa (toimenpide B3).

               (110)

               Määrä vastaa toimenpiteiden B1 ja B2 yhteissummaa sen jälkeen, kun on vähennetty yksityisten sijoittajien osuus. Pankin osakepääoman korottamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin osittain pysyväksi pääomakorotukseksi.

               (111)

               Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Ylimääräinen yhtiökokous päätti 29 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen ja pienentää pankin osakepääomaa (70), minkä tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 4,29 euroa osakkeelta.

               (112)

               Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 84,39 prosenttia (71). Kreikan rahoitusvakausrahasto laski liikkeeseen 245 779,6 miljoonaa warranttia ja antoi yksityisille sijoittajille yhden warrantin jokaista merkittyä osaketta kohti vastikkeetta (72). Kukin warrantti sisältää oikeuden ostaa 8,23 Kreikan rahoitusvakausrahaston osaketta tietyin väliajoin ja toteutushinnoin. Ensimmäinen lunastuspäivä on 26 päivä joulukuuta 2013, minkä jälkeen warrantteja voi lunastaa kuuden kuukauden välein 26 päivään joulukuuta 2017 asti. Lunastushinta on sama kuin 4,29 euron merkintähinta lisättynä vuotuisella korolla (4 prosenttia ensimmäisenä vuotena, 5 prosenttia toisena vuotena, 6 prosenttia kolmantena vuotena, 7 prosenttia neljäntenä vuotena ja sitten kuutena viimeisenä kuukautena 8 prosenttia vuotuistettuna) (73).

               (113)

               Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskevassa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että vain warranttien toteutushintoja voidaan muuttaa uusannin ajankohtana. Lisäksi tällaiset muutokset on tehtävä jälkikäteen ja vain Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintäetuoikeuksien myynnistä saatujen tuottojen määrään. Muutosta ei voi tehdä, jos osakepääomaa korotetaan ilman warrantteja.

         2.3.4   Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet

   2.3.4.1   Kolmelle osuuspankille myönnetty valtiontuki

               (114)

               Kuten 2.2.1 jaksossa mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi Lesvos-Limnos Bankin, Achaia Bankin ja Lamia Bankin rahoitusvajeet, joiden määrät olivat samassa järjestyksessä 56,6 miljoonaa, 212,9 miljoonaa ja 56,3 miljoonaa euroa. Näin ollen rahoitusvajeen yhteismäärä oli 325,8 miljoonaa euroa.

         2.3.4.2   FB Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

               (115)

               FB Bank on vuoden 2009 jälkeen saanut tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

                  Taulukko 8

                  Yleiskatsaus FB Bankille myönnetyistä tukitoimenpiteistä

                           Tuensaaja

                           Toimenpide

                           Kuvaus

                           Tuen myöntänyt elin

                           Päivämäärä

                           Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa)

                           FB Bankin toiminnot

                           FB1

                           Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt etuoikeutetut osakkeet

                           Valtio

                           Heinäkuu 2009

                           50

                           FB2

                           Kreikan pankkien tukiohjelmasta lainatut Kreikan valtion joukkovelkakirjat

                           Valtio

                           Tammikuusta 2009 alkaen

                           60

                           FB3

                           Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan pankkien tukiohjelmasta

                           Valtio

                           Maaliskuu 2011

                           50

                           FB4

                           FB Bankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen rahoittaminen

                           Kreikan rahoitusvakausrahasto

                           10.5.2013
                           (kriisinratkaisun päivämäärä)

                           456,97

                           FB5

                           Sitoumus kattaa FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet

                           Kreikan rahoitusvakausrahasto

                           10.5.2013
                           (kriisinratkaisun päivämäärä)

                           100

                           Toimenpiteiden FB4 ja FB5 yhteenlaskettu määrä

                           556,97

         2.3.4.2.1   FB Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide FB1)

               (116)

               Heinäkuussa 2009 Kreikka sijoitti 50 miljoonaa euroa FB Bankiin. Tämä määrä oli noin kolme prosenttia FB Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

         2.3.4.2.2   FB Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet FB2 ja FB3)

               (117)

               FB Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteen maksuvalmiustuesta ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Tammikuussa 2009 FB Bank sai 60 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja, jotka erääntyivät joulukuussa 2011 (toimenpide FB2). Toukokuussa 2012 se sai 60 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja, joiden oli määrä erääntyä huhtikuussa 2015, mutta jotka peruutettiin 23 päivänä toukokuuta 2013 (toimenpide FB3) (74). Maaliskuussa 2011 FB Bank sai myös liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa.

         2.3.4.2.3   FB Bankin kriisinratkaisuun liittyvät toimenpiteet (toimenpiteet FB4 ja FB5)

   i)   FB Bankista pankille siirrettyjen varojen 456,97 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide FB4)

               (118)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi FB Bankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen (75). Kreikan keskuspankin 10 päivänä toukokuuta ja 7 päivänä marraskuuta 2013 tekemien päätösten mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 456,97 miljoonan euron kokonaismäärän kahdessa erässä 26 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä marraskuuta 2013 (76).

         ii)   Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet (toimenpide FB5)

               (119)

               Kriisinratkaisumenettelyn nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan FB Bankista siirrettyjen varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsi sijoittaa pankkiin pääomamäärä, joka vastasi 9:ää prosenttia siirretyistä riskipainotetuista omaisuuseristä. Kriisinratkaisun ajankohtana siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden määräksi arvioitiin noin 100 miljoonaa euroa.

               (120)

               Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa jo mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei sijoita lisää pääomaa pankkiin, koska pankki luopuu rakenneuudistussuunnitelmassaan oikeudesta pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa kattamaan siirrettyihin varoihin liittyvät mahdolliset pääomatarpeet.

         2.3.4.3   Probankille myönnetyt tukitoimenpiteet

               (121)

               Probank ei ole saanut tukea mistään Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä. Taulukossa 9 esitetään yleiskatsaus muista tukitoimenpiteistä, joista Probank on saanut tukea.

                  Taulukko 9

                  Yleiskatsaus Probankille myönnetyistä tukitoimenpiteistä

                           Tuensaaja

                           Toimenpide

                           Kuvaus

                           Tuen myöntänyt elin

                           Päivämäärä

                           Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa)

                           Probankin toiminnot

                           PB1

                           Probankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen rahoittaminen

                           Kreikan rahoitusvakausrahasto

                           26.7.2013
                           (kriisinratkaisun päivämäärä)

                           562,73

                           PB2

                           Sitoumus kattaa Probankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet

                           Kreikan rahoitusvakausrahasto

                           26.7.2013
                           (kriisinratkaisun päivämäärä)

                           [180–280]

                           Toimenpiteiden PB1 ja PB2 yhteenlaskettu määrä

                           [742,73–842,73]

         2.3.4.3.1   Probankista pankille siirrettyjen varojen 562,73 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide PB1)

               (122)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti Probankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 26 päivänä heinäkuuta ja 30 päivänä joulukuuta 2013 tekemien päätösten mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 562,73 miljoonan euron kokonaismäärän kahdessa erässä 9 päivänä elokuuta ja 31 päivänä joulukuuta 2013.

         2.3.4.3.2   Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet (toimenpide PB2)

               (123)

               Kriisinratkaisumenettelyn nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Probankista siirrettyjen varojen ostosta ostajalle aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsi sijoittaa pankkiin pääomamäärä, joka vastasi 9:ää prosenttia siirretyistä riskipainotetuista omaisuuseristä. Kriisinratkaisun ajankohtana siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden määräksi arvioitiin noin [180–280] miljoonaa euroa.

               (124)

               Kuten johdanto-osan 41 kappaleessa jo mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei sijoita lisää pääomaa pankkiin, koska pankki luopuu rakenneuudistussuunnitelmassaan oikeudesta pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa kattamaan siirrettyihin varoihin liittyvät mahdolliset pääomatarpeet.

         2.4   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

               (125)

               Kreikka toimitti 25 päivänä kesäkuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa esitetään, miten pankki aikoo FB Bankin, Probankin ja kolmen osuuspankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

         2.4.1   Kotimaan toiminnot

               (126)

               Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa ja Turkissa.

               (127)

               Kreikan osalta pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen vahvasti kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistuskauden loppuun eli 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.

               (128)

               Toiminnan tehokkuuden osalta pankki on jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman. Pankki vähensi fyysistä läsnäoloaan Kreikassa joulukuun 31 päivästä 2009joulukuun 30 päivään 2012. Se vähensi konttoriensa määrää 575:stä vuonna 2009 (77) 511:een vuonna 2012 (78) ja myös Kreikassa harjoitettavaa pankkitoimintaa hoitavaa työvoimaansa (joka oli 12 534 työntekijää joulukuussa 2009 (79) ja 11 230 työntekijää joulukuussa 2012 (80)).

               (129)

               Joulukuusta 2012 vuoden 2017 loppuun pankki aikoo vähentää edelleen työntekijöidensä määrää Kreikassa (13 675:stä […]) (81) huolimatta FB Bankin ja Probankin, joiden palveluksessa oli 260 ja 1 087 työntekijää, ostojen vaikutuksesta. (82) Ero Kreikassa harjoitettavaa pankkitoimintaa hoitavien työntekijöiden määrän 31 päivänä joulukuuta 2012 (11 230) ja pankin koko kreikkalaisen henkilöstön määrän vuoden 2012 lopussa (13 675) välillä johtuu vakuutustoiminnan (Ethniki Hellenic General Insurance SA), matkailun (Astir Palace Vouliagmenis SA) ja kiinteistötoiminnan (NBG Pangaea Reic) kaltaisten muiden kuin pankkitoimintojen työntekijöistä.

               (130)

               Joulukuusta 2012 vuoden 2017 loppuun pankki aikoo jatkaa kotimaan verkostonsa rationalisointia. Konttorien määrä lisääntyy […] 511:stä […]. On syytä muistaa, että pankki osti vuonna 2013 FB Bankin ja Probankin verkostot, joissa oli 19 ja 112 konttoria.

               (131)

               Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään sen Kreikassa harjoitettavien toimintojen kokonaiskustannuksia […] prosenttia 1 301 miljoonasta eurosta pro forma -arvon mukaisesti vuodessa vuonna 2012 […] miljoonaan euroon vuonna 2017 (83). Tämän tuloksena sen Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kulu/tuotto-suhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistuskauden lopussa.

               (132)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo vähentää rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) tuottoerojen odotetaan pienenevän Kreikassa. Vastaavasti pankin turvautuminen valtion takaamaan maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee rakenneuudistuskauden aikana.

               (133)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee edelleen, ja sen vakavaraisuus paranee (ydinpääoman 8,4 prosentin osuudesta 31 päivänä joulukuuta 2013).

               (134)

               Toinen pankin prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Pankin luottoprosessit tehostuvat sekä lainojen alullepanon (paremmat vakuudet, alhaisemmat limiitit) että järjestämättömien lainojen hallinnan suhteen. Järjestämättömien lainojen osuus […] niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (84). Riskikustannukset (arvonalentumiset) pienenevät 2 miljardista eurosta vuonna 2012 […] miljardiin euroon vuonna 2018 (85).

               (135)

               Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin suurenemisen ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi parantaa kannattavuuttaan. Pankki ennakoi, että sen voitot Kreikassa ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2018. Oman pääoman tuotto on […] prosenttia vuonna 2017 Kreikan toimintojen osalta (86), mikä on riittävä, kun otetaan huomioon pankin tuolloinen riskiprofiili. (87)

         2.4.2   Kansainvälinen pankkitoiminta (Turkkia lukuun ottamatta)

               (136)

               Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Kaakkois-Euroopan konttorien määrää on vähennetty 170:llä vuodesta 2009 (88).

               (137)

               Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki aikoo myydä ulkomaiset tytäryhtiönsä […] ja luopua konttoreistaan […]. Nämä luovutukset vastasivat […] prosenttia pankin varoista Kreikan ja Turkin ulkopuolella eli olivat […] miljoonaa euroa 12 101 miljoonasta eurosta vuoden 2012 lopussa.

               (138)

               Konttorit […] ja […] sekä tytäryhtiö […] […].

               (139)

               Näiden luovutusten tuloksena emoyhtiön antama nettorahoitus lakkautetaan rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

         2.4.3   Turkki

               (140)

               Pankki aikoo vähentää omistustaan Finansbankissa 60 prosenttiin […].

               (141)

               […] antaa Finansbankille […] ja lisää pankin sitoumusta antaa […] Finansbankille rakenneuudistuskauden aikana.

               (142)

               Pankki suunnittelee Finansbankin kasvavan huomattavasti rakenneuudistuskauden aikana. Se aikoo myös toteuttaa kustannustenhallintasuunnitelman. Vuonna 2014 Finansbank aikoo […] ja […]. Seuraavina vuosina […], jonka seurauksena kulu/tuotto-suhde pienenee […]:stä […]:ään rakenneuudistuskauden loppuun mennessä (89).

               (143)

               Rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, että Finansbankin riskinottoa valvotaan tarkasti. On odotettavissa, että arvonalennukset ovat alle […] prosenttia asiakaslainoista vuosina 2014–2018, ja kokonaispääoman tuoton odotetaan olevan […] prosenttia vuonna 2018. Finansbankin oman pääoman tuotto pysyy korkeana koko kauden ajan.

               (144)

               Pankki myi Turkissa harjoittamansa vakuutusliiketoiminnot (henki- ja vahinkovakuutukset) vuonna 2012. Luovutusvoitto oli […] miljoonaa euroa (90).

         2.4.4   Muut kuin pankkitoiminnot: […] kiinteistötoimintojen myynti

               (145)

               Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Pangeassa alle 35 prosenttiin, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin ydinpääoman osuuteen (91). Pankki suunnittelee myös myyvänsä […] […] mennessä ja pääomasijoitusalan tytäryhtiönsä […] mennessä.

         2.4.5   Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos

               (146)

               Pankki onnistui hankkimaan huomattavia määriä pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontuen määrää.

               (147)

               Ensin pankki hankki vuonna 2009 yksityistä pääomaa 1 247 miljoonan euron uusannilla. Vuonna 2010 pankki hankki uudelleen 1 815 miljoonaa euroa (92) yksityistä pääomaa markkinoilta. Kuten johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, pankki onnistui myös hankkimaan 1 079 miljoonaa euroa pääomaa yksityisiltä sijoittajilta kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen avulla. Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi myös huomattavasti osakkeenomistajien, joihin sisältyivät vuosien 2009 ja 2010 pääomakorotuksiin osallistuneet osakkeenomistajat, omistusosuutta: Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 84,4 prosenttia pankin osakkeista ja uudet sijoittajat saivat 10,5 prosenttia osakkeista, jolloin aiemmille osakkeenomistajille jäi vain 5,1 prosentin osuus. Osinkoa ei ole maksettu tavallisten osakkeiden omistajille vuoden 2007 jälkeen eikä yhdysvaltalaisille etuoikeutettujen osakkeiden omistajille vuoden 2009 jälkeen (93).

               (148)

               Pankki hankki toukokuussa 2014 markkinoilta 2,5 miljardia euroa pääomaa. Pankki aikoo […].

               (149)

               Hybridivelan ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan omistajien osalta pankki tarjoutui 3 päivänä tammikuuta 2012 ostamaan takaisin etuoikeutetut arvopaperit hintaan, joka oli 45–70 prosenttia kyseisten arvopaperien nimellisarvosta. Tässä yhteydessä pankki myös osti takaisin katetut joukkovelkakirjat. Kunkin takaisinoston kohdalla hinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Hyväksymisaste oli 44 prosenttia, ja pääomakorotuksen kokonaismäärä oli noin 302 miljoonaa euroa (94).

               (150)

               Myöhemmin vuosina 2012 ja 2013 pankki käynnisti uusia velkojen hallintatoimia, jotka koskivat sijoittajille liikkeeseen laskettuja arvopapereita, katetut joukkovelkakirjat, hybridi-instrumentit, toissijaisen pääoman instrumentit ja Yhdysvalloissa liikkeeseen lasketut etuoikeutetut osakkeet mukaan luettuina. Nämä takaisinostot tuottivat […] miljoonaa euroa lisäpääomaa. Yleisesti ottaen pankki ilmoitti, että viime vuosina toteutettujen velkojen hallintatoimien tuottaman pääoman kokonaismäärä on noin […] miljoonaa euroa (95). Näiden takaisinostojen tuloksena huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan määrä pieneni 293 miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2013.

         2.5   KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

               (151)

               Kreikka antoi 25 päivänä kesäkuuta 2014 sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 25 päivänä kesäkuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka esitetään liitteessä.

               (152)

               Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (96).

               (153)

               Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa (97) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (98).

               (154)

               Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille […] ja se luopuu vähemmistöosakkuudestaan kyseisessä tytäryhtiössä. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu monista ulkomaisista tytäryhtiöistään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (99).

               (155)

               Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki luopuu […] ja pääomasijoitusalan tytäryhtiöstään sekä useista arvopapereista. Lisäksi pankki ei – tietyin rajoitetuin poikkeuksin – osta sijoituskelvottomia arvopapereita (100).

               (156)

               Kreikka on antanut joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita […] (101).

               (157)

               Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta varmistetaan, että lainojen myöntämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevilla päätöksillä pyritään maksimoimaan pankin elinkelpoisuus ja kannattavuus. Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki noudattaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä koskevia tiukkoja vaatimuksia (102).

               (158)

               Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (103).

               (159)

               Lisäksi Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki noudattaa joitakin toimintaan liittyviä rajoituksia, kuten kuponkikorko-, osingonjako- ja yritysostokieltoa sekä valtiontuen mainostamiskieltoa (104).

               (160)

               Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.

               (161)

               Kreikka on ilmoittanut erikseen hakevansa komissiolta hyväksynnän ennen kuin pankki tai jokin muu valtion elin, kuten Kreikan rahoitusvakausrahasto, ostaa warrantteja takaisin (105).

         3.   SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

               (162)

               Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (106) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.

               (163)

               Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisten ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (107). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun ensimmäinen väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (108), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.

               (164)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut päätellä, oliko korvaus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida niitä.

               (165)

               Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (valtiontuen mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, Eurobank ja Piraeus Bank), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.

         4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

   Erään kreikkalaisen pankin huomautukset

               (166)

               Komissio vastaanotti 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää, eikä vastustanut NBG:n pääomapohjan vahvistamista.

               (167)

               Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.

         5.   KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

               (168)

               Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia.

         5.1   KREIKAN KESKUSPANKIN HUOMAUTUKSET

               (169)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun ydinpääoman osuuden ja 7 prosenttiin asetetun ydinpääoman osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.

               (170)

               Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallituksiin.

               (171)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.

               (172)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.

         5.2   KREIKAN RAHOITUSVAKAUSRAHASTON HUOMAUTUKSET

               (173)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät ole valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16 C §:n 2 momentin nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.

               (174)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.

               (175)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallituksen jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.

               (176)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.

               (177)

               Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu johdanto-osan 175 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen virtaus edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.

         6.   OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

   6.1   KOLMEN OSUUSPANKIN KRIISINRATKAISUUN LIITTYVÄN VALTIONTUEN ARVIOIMINEN
   6.1.1   Tuen olemassaolo ja määrä

               (178)

               Komission on ensin arvioitava, onko kolmen osuuspankin kriisinratkaisuun liittyvä valtiontuki (mikä tarkoittaa rahoitusvajeiden rahoitusta, joka mahdollisti talletusten siirron) perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisen kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, on valtiontukea siltä osin, kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (179)

               Komissio arvioi ensin, ovatko seuraavat mahdolliset tuensaajat saaneet etua: i) osuuspankit ja mahdolliset pankille siirretyt ”toiminnot” ja ii) pankki.

         i)   Kolmelle osuuspankille ja pankille mahdollisesti siirrettäville toiminnoille myönnetyn tuen olemassaolo

               (180)

               Kolmen osuuspankin osalta komissio toteaa, että Lesvos-Limnos Bank, Achaia Bank ja Lamia Bank on asetettu selvitystilaan ja niiden pankkitoimiluvat on peruutettu. Siksi ne eivät enää harjoita taloudellista toimintaa pankkimarkkinoilla.

               (181)

               Valtiontuki eli rahoitusvajeen rahoittaminen olisi perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua siirrettyihin saamisiin ja velkoihin annettavaa valtiontukea vain, jos ne muodostaisivat yhdessä yrityksen. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta. Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. Näin ollen on arvioitava, tarkoittaako saamisten ja velkojen siirtäminen taloudellisen toiminnan siirtämistä, jotta voidaan päätellä, onko kyse yritykselle annettavasta valtiontuesta.

               (182)

               Kuten edellä 2.2.1 jaksossa mainittiin, osuuspankkien kriisinratkaisun jälkeen pankille siirrettiin vain talletukset sekä saamiset Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolta ja velat sille. Kolmella osuuspankilla oli yhteensä 187 työntekijää ja 21 konttoria. On syytä huomata, että konttoreita, työsopimuksia tai lainoja ei siirretty automaattisesti osuuspankeilta pankille. Näin ollen siitä, että lainoja ei ole siirretty pankille vaan ne jäävät kolmelle selvitystilassa olevalle osuuspankille, että yhtään konttoria ei ole siirretty ja että työsopimuksia ei ole siirretty automaattisesti (109), voidaan päätellä, että taloudellista toimintaa ei ole siirretty. Siirrettyjen velkojen (eli talletusten) ei voida katsoa olevan valtiontuen tuensaaja, koska ne eivät muodosta yritystä.

               (183)

               Yhteenvetona voidaan todeta, että kyseiset kolme olemassa olevaa oikeushenkilöä on asetettu selvitystilaan eivätkä ne enää harjoita mitään pankkitoimintaa. Siirretyt velat eivät myöskään ole taloudellista toimintaa.

               (184)

               Siksi voidaan päätellä, että Kreikan rahoitusvakausrahaston ERVV:n joukkovelkakirjojen myöntäminen pankille kolmen osuuspankin ostettujen varojen ja velkojen rahoitusvajeen kattamiseksi ei mahdollista viimeksi mainitun taloudellisen toiminnan jatkamista. Siksi Kreikan rahoitusvakausrahaston tuki ei ole tukea selvitystilassa oleville yhteisöille eikä siirretyille varoille ja veloille.

         ii)   Pankille myönnetyn tuen olemassaolo

               (185)

               Sen suhteen, onko kolmen osuuspankin varojen ja velkojen myynti valtiontukea pankille, komission on arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset ja erityisesti i) oliko myyntiprosessi avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) toteutettiinko myynti markkinaehdoin ja iii) maksimoiko valtio kaupan kohteena olevien varojen ja velkojen myyntihinnan (110).

               (186)

               Kuten johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan, Kreikan keskuspankki otti yhteyttä vain viiteen suurimpaan tuolloin Kreikassa toimineeseen kreikkalaiseen luottolaitokseen. Se, että yhteyttä otettiin vain muutamiin ostajiin, ei sulje pois tarjousmenettelyn avoimuutta, koska ne olivat ainoat luottolaitokset, jotka todennäköisesti olivat kiinnostuneita tekemään tarjouksen. Myytävänä olleeseen pakettiin sisältyi vain talletuksia. Näin ollen on välttämätöntä toimia asianomaisella maantieteellisellä alueella, jotta voidaan hyötyä näiden talletusten synergiasta. Pankki, jolla ei ole toimintaa näillä alueilla, ei voisi tarjota palveluja tallettajille, jolloin talletusten säilyttäminen olisi hyvin vähäistä ja ostajan olisi maksettava talletusten ostamisesta aiheutuvat kustannukset saamatta mitään hyötyä. Tästä syystä Kreikan keskuspankki saattoi kolmen osuuspankin kriisinratkaisuun käytettävissä olleessa lyhyessä ajassa kohtuudella olettaa, että vain luottolaitokset, joiden liiketoimintamallit soveltuivat näiden tallettajien palvelemiseen, olivat kiinnostuneita kyseisten varojen ostamisesta. Pankki ja kolme muuta pankkia toimitti sitovat tarjoukset. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon vastike ja siirron suorittamiseen tarvittava aika. Pankki tarjoutui maksamaan vastikkeeksi määrän, joka vastasi […] prosenttia siirretyistä talletuksista, ja arvioi, että siirto voitaisiin suorittaa yhden työpäivän kuluessa.

               (187)

               Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja komission päätöskäytännön nojalla, että valtiontuki pankille voidaan sulkea pois (111).

         iii)   Päätelmät tuen olemassaolosta

               (188)

               Kolmen osuuspankin myyntiin liittynyt valtion tuki ei ollut kolmelle osuuspankille, siirretyille varoille tai pankille myönnettyä valtiontukea. Siksi toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         6.2   FIRST BUSINESS BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
   6.2.1   Tuen olemassaolo ja määrä

               (189)

               Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         6.2.1.1   Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet FB1, FB2 ja FB3)

               (190)

               Kreikan 50 miljoonan euron pääomasijoitus FB Bankiin heinäkuussa 2009 (toimenpide FB1), FB Bankin toukokuussa 2012 saamat 60 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide FB2) ja FB Bankille maaliskuussa 2011 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa (toimenpide FB3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (112). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.

               (191)

               Näin ollen komissio toteaa, että ilman kyseisiä toimenpiteitä siirretyt toiminnot eivät enää olisi olemassa. Toimenpiteet ovat edistäneet myöhemmin pankille siirrettyjen taloudellisten toimintojen vakauttamista ja jatkumista, ja tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet myöhemmin pankille siirrettyjä FB Bankin taloudellisia toimintoja ja ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         6.2.1.2   Tuen olemassaolo FB Bankin kriisinratkaisua varten myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet FB4 ja FB5)

               (192)

               Komissio toteaa, että Kreikan rahoitusvakausrahasto on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen toimenpiteisiin FB4 ja FB5 käytettiin valtion varoja. Komissio toteaa myös, että toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat luonteeltaan valikoivia, koska ne hyödyttävät vain FB Bankin toimintoja.

               (193)

               Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 antavat FB Bankin toiminnoille selvän edun säilyttämällä ne. Siirtomääräys on tässä tapauksessa tosiasiallisesti yhtenä kokonaisuutena suoritettava myynti. Vaikka omaa pääomaa ja huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa ei siirretä, keskeiset pankin tuottavat omaisuuserät (konttorit, talletukset ja lainat) siirretään. Näin ollen toimenpide FB4 antaa siirretyille toiminnoille edun, koska sillä tarjotaan riittävät varat talletusten kattamiseksi ja siirretyt toiminnot säilyvät FB Bankin varojen kokonaisuutena tapahtuvan myynnin ansiosta.

               (194)

               Lisäksi ilman toimenpidettä FB5 myynti ei olisi mahdollinen, koska siirrolla saattaisi olla negatiivinen vaikutus ostajan vakavaraisuussuhteeseen. Näin ollen siirretyt toiminnot eivät enää olisi olemassa, ja siten toimenpiteet FB4 ja FB5 antavat niille selvän edun.

               (195)

               Komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 eivät ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kreikan rahoitusvakausrahastolla ei ole mahdollisuutta saada tuottoa osallistumisestaan: sen vastineeksi se ei saanut saamista pankilta, vaan ainoastaan saamisen selvitystilassa olevalta oikeushenkilöltä eli FB Bankilta (113). Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahasto ei luultavasti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja.

               (196)

               Toimenpiteiden FB4 ja FB5 antama valikoiva tuki vääristää kilpailua säilyttämällä yhden pankkitoiminnon ja mahdollistamalla sen toiminnan markkinoilla ja kilpailun muiden pankkien kanssa, ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt mukaan luettuna, jotka toimivat Kreikassa tai saattavat olla kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen toimenpiteet FB4 ja FB5 vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua.

               (197)

               Tästä syystä komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvän 456,97 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen ja Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa näihin varoihin liittyvät pääomatarpeet, joiden määrä saattaa olla jopa 100 miljoonaa euroa, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         Toimenpiteiden FB4 ja FB5 tuensaaja

               (198)

               Kuten edellä johdanto-osan (193) kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo FB Bankin toimintojen olevan toimenpiteiden FB4 ja FB5 tuensaaja, koska tuki mahdollisti näiden taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa.

               (199)

               Päätelläkseen, sisältyykö FB Bankin toimintojen myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.

               (200)

               Pankki osti FB Bankin varat ja velat, koska se jätti parhaaksi katsotun tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille. Kreikan keskuspankki päätti ottaa yhteyttä vain neljään suurimpaan Kreikassa toimivaan pankkiin, joista vain pankki ja eräs toinen pankki toimittivat ei-sitovat tarjoukset. Kreikan keskuspankki kehotti molempia tarjoajia toimittamaan parannetut tarjoukset. Kreikan keskuspankki valitsi NBG:n, koska sen tarjoukseen liittyvät kriisinratkaisukustannukset olivat pienemmät (114).

               (201)

               Komissio toteaa, että Kreikan keskuspankki otti yhteyttä vain neljään muuhun pankkiin (115). Se, että yhteyttä otettiin vain muutamiin ostajiin, ei sulje pois tarjousmenettelyn avoimuutta, koska ei ollut muita sellaisia Kreikassa toimivia pankkeja, jotka olisivat olleet riittävän suuria vastaamaan tarjotuista varoista ja joilla olisi ollut riittävästi pääomaa kriisinratkaisun ajankohtana, ja koska kriisinratkaisun ajankohtana ulkomaiset luotto- ja rahoituslaitokset osoittivat vain vähän kiinnostusta pankkitoiminnan aloittamiseen Kreikassa. Lisäksi Kreikan keskuspankki määritteli etukäteen siirrettävän vara- ja velkasalkun sekä aikataulun, jota tarjouksien oli noudatettava ollakseen päteviä. Komissio katsoo, että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön.

               (202)

               FB Bankin varojen ja velkojen negatiivinen hinta (ottaen huomioon rahoitusvajeen ja edellä mainittujen pääomatarpeiden kattamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (116). Komissiolla ei ole mitään syytä katsoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. On syytä muistaa, että Kreikan lainsäädännön mukaan siirrettyjen varojen käyvän arvon arvioi aluksi Kreikan keskuspankki, ja tämän jälkeen ulkopuoliset asiantuntijat tarkastavat sen ja mukauttavat sitä seuraavien kuuden kuukauden aikana. Näin ollen komissio katsoo, että myynti toteutettiin markkinaehdoin. Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä mukaisesti (117), että pankille annetun valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.

         6.2.1.3   Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

               (203)

               Johdanto-osan 190–197 kappaleen perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet FB1, FB2, FB3, FB4 ja FB5 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea.

               (204)

               Tästä syystä komissio päättelee, että FB Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 606,97 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet FB1, FB4 ja FB5) 60 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen (toimenpide FB2) ja 50 miljoonan euron arvoisten valtiontakausten (toimenpide FB3) lisäksi, kuten taulukossa 10 esitetään.

                  Taulukko 10

                  Yleiskatsaus FB Bankille myönnetystä kokonaistuesta

                           Tuensaaja

                           Toimenpide

                           Tuen luonne

                           Tuen määrä (miljoonaa euroa)

                           FB Bankin toiminnot

                           FB1

                           Pääomapohjan vahvistaminen

                           50

                           FB4

                           FB Bankista pankkiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus

                           456,97

                           FB5

                           Sitoumuskirje FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden kattamiseksi

                           100

                           Myönnetty pääomatuki yhteensä

                           606,97

                           Lopulta maksettu pääomatuki yhteensä

                           506,97

                           Tuensaaja

                           Toimenpide

                           Tuen luonne

                           FB Bankin toiminnot

                           FB2

                           Joukkovelkakirjalaina

                           60

                           FB3

                           Takaus

                           50

                           Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä

                           110

         6.2.2   Tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

               (205)

               Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

               (206)

               Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (118) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (119).

               (207)

               Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.

               (208)

               Vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla vain, jos se täyttää sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot:
               a)   Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.
               b)   Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeellinen. Siksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta.
               c)   Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.

               (209)

               Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

               (210)

               Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

               (211)

               Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa, miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 10 luetellut toimenpiteet.

         6.2.3   Tukitoimenpiteiden yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

   6.2.3.1   Toimenpiteiden FB1, FB2 ja FB3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa

               (212)

               Toimenpiteet FB1, FB2 ja FB3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä.

         6.2.3.2   Toimenpiteiden FB4 ja FB5 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

   6.2.3.2.1   Asianmukaisuus

               (213)

               Komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat asianmukaisia, koska niillä suojattiin FB Bankin tallettajia ja turvattiin siten rahoitusvakaus. Kyseiset toiminnot eivät olisi voineet jatkua ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska FB Bankin pääoma oli negatiivinen kriisinratkaisun ajankohtana ja silloisissa vaikeissa markkinaolosuhteissa mikään pankki ei olisi ostanut vara- ja velkasalkkua, jonka arvo oli negatiivinen ja joka olisi heikentänyt sen vakavaraisuutta. Näin ollen toimenpiteillä varmistettiin Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat asianmukaisia pelastamistukena.

         6.2.3.2.2   Tarpeellisuus

               (214)

               Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

               (215)

               Kuten Kreikan keskuspankki totesi 8 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, FB Bankin pienestä koosta huolimatta sen toimiluvan peruuttaminen ilman kriisinratkaisutoimenpiteitä olisi voinut heikentää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja vaikuttaa siten rahoitusvakauteen. Kreikan keskuspankki lisäsi, että erilaisten kriisinratkaisuvaihtoehtojen joukosta se piti parhaana FB Bankin kriisinratkaisua osto- ja sulautumismenettelyn avulla talous- ja finanssipolitiikasta joulukuussa 2012 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Se katsoi, että tämä menettely tarjosi välittömän ja lopullisen ratkaisun FB Bankin ongelmiin. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteiden FB4 ja FB5 tarpeellisuutta.

               (216)

               Toimenpiteen määrän osalta Kreikan keskuspankki totesi päätöksessään 10/1/10.5.2013, että tiettyjen varojen ja velkojen siirtomääräys oli paras ratkaisu, koska sillä minimoitiin kriisinratkaisukustannukset. Tämä päätös oli myös talous- ja finanssipolitiikasta maaliskuussa 2012 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen. Lisäksi komissio toteaa, että Kreikan viranomaiset arvioivat huolellisesti rahoitusvajeen lopullista määrää ja ottivat huomioon lakisääteisen tilintarkastajan laatiman arviointiraportin. Maksettu osuus kattoi tarkalleen siirrettyjen varojen käyvän arvon ja velkojen arvon välisen erotuksen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan pääomatarpeet vain enintään 9 prosenttiin Kreikan keskuspankin arvioimista siirretyistä varoista. Se tosiseikka, että kahdesta tarjoajasta vain pankki suostui tarkistamaan tarjoustaan, tukee päätelmää siitä, että maksuosuus ei ollut liiallinen.

               (217)

               Lisäksi FB Bankin omaa pääomaa ei siirretty, vaan se jätettiin likvidoituun yksikköön eli FB Bankiin. Näin ollen osakkeenomistajat kantavat tappion täysimääräisesti, eikä Kreikan rahoitusvakausrahaston maksuosuus kasva heidän pelastamisensa aiheuttamilla kustannuksilla.

               (218)

               Tuen korvauksen osalta voidaan todeta johdanto-osan 195 kappaleen tavoin, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei todennäköisesti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja. (120) Näin ollen on selvää, että se ei saa mitään korvausta ja sen maksuosuus on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee FB Bankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.

               (219)

               Näin ollen toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

         6.2.3.2.3.   Oikeasuhteisuus

               (220)

               Komissio huomauttaa, että FB Bank ei enää ole olemassa aiemmassa muodossaan. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan siirretyt toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin myönteisessä mielessä merkille FB Bankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous FB Bankin tietyistä varoista ja veloista. Lisäksi FB Bankin taloudelliset toiminnot integroitiin välittömästi niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkasi. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.

         Päätelmät toimenpiteiden FB4 ja FB5 yhdenmukaisuudesta

               (221)

               Komissio päättelee, että toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat asianmukaisia ja tarpeellisia sekä, ottaen huomioon FB Bankin pienen koon sekä sen katoamisen erillisenä kilpailijana, kun se integroidaan täysimääräisesti pankkiin, oikeasuhteisia tavoiteltuun päämäärään nähden vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.

         6.2.4   Tukitoimenpiteiden yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

               (222)

               Toimenpiteen FB4 korvauksen osalta komissio totesi johdanto-osan 218 kappaleessa, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei luultavasti saa takaisin mitään FB Bankin kriisinratkaisuun sijoittamistaan 456,97 miljoonasta eurosta (toimenpide FB4). Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.

         6.2.4.1   FB Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla

               (223)

               Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa elinkelvottomia toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana.

               (224)

               FB Bank ei kuitenkaan ollut elinkelpoinen erillisenä yksikkönä, ja se asetettiin selvitystilaan. Tämän suhteen rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että ”vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista”.

               (225)

               Kuten 7.5.2 jaksossa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että FB Bankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että FB Bankin toiminnot integroitiin täysin pankkiin (121) ja niiden toiminta erillisenä kilpailijana lakkasi, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen.

         6.2.4.2   Oma osallistuminen ja vastuunjako

               (226)

               Kuten johdanto-osan 216 kappaleessa selitettiin, FB Bankin kriisinratkaisua varten valitulla toteutustavalla varmistetaan rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen välttämättömään. Ensinnäkin Kreikan viranomaiset arvioivat huolellisesti rahoitusvajeen lopullista määrää ja ottivat huomioon lakisääteisen tilintarkastajan laatiman arviointiraportin. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myös kattamaan siirretyistä toiminnoista aiheutuvat ostajan pääomatarpeet vain lakisääteiseen vähimmäismäärään asti. Lisäksi FB Bankin taloudellisten toimintojen integrointi suurempaan yhteisöön ja siitä johtuva synergian hyödyntäminen FB Bankin konttoriverkoston rationalisoinnin, tietotekniikkainfrastruktuurin tiivistämisen ja rahoituskustannusten pienentämisen avulla auttavat rajoittamaan rakenneuudistuskustannukset välttämättömään verrattuna skenaarioon, jossa valtio olisi yrittänyt palauttaa FB Bankin elinkelpoisuuden erillisenä yksikkönä.

               (227)

               Omaa pääomaa ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkoja ei siirretty pankkiin, vaan ne säilyivät FB Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Näin ollen komissio katsoo, että osakkeenomistajien riittävä vastuunjako saavutettiin, koska heillä on oikeus likvidoinnista saatavaan tuottoon vain, jos tuotto riittää ensin tuen takaisinmaksuun Kreikan rahoitusvakausrahastolle, jonka saaminen on etusijalla muihin velkojiin nähden. Realisoitujen varojen niukkuuden vuoksi osakkeenomistajat tuskin saavat sijoituksiaan takaisin.

         6.2.4.3   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

               (228)

               Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”

               (229)

               Saadun pääomatuen kokonaismäärä on 606,97 miljoonaa euroa (toimenpiteet FB1, FB4 ja FB5) 60 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen (toimenpide FB2) ja 50 miljoonan euron arvoisten valtiontakausten (toimenpide FB3) lisäksi. Toimenpide FB1 vastasi noin 3,25:tä prosenttia FB Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008. Toimenpide FB4, FB Bankista pankille siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen, vastasi noin 33,44:ää prosenttia FB Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2013. Toimenpide FB5 vastasi määritelmällisesti 9:ää prosenttia FB Bankista pankille siirretyistä riskipainotetuista omaisuuseristä. Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan merkittävää supistamista.

               (230)

               Niiden markkinoiden osalta, joilla FB Bank toimi, komissio huomauttaa, että FB Bank oli hyvin pieni pankki (sen osuus Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta oli alle 0,5 prosenttia ja markkinaosuus Kreikan lainoista ja talletuksista alle 1 prosentti) ja näin ollen pankkiin siirretyt FB Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon.

               (231)

               Lisäksi FB Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen FB Bankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi, kun siirretyt toiminnot integroitiin täysin pankkiin.

               (232)

               Komissio päättelee, että koska FB Bank oli kooltaan pieni, myyntimenettely oli avoin ja FB Bankin toiminnot integroitiin täysin pankkiin, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta.

         6.2.4.4   Päätelmät yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

               (233)

               Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että FB Bankin tiettyjen varojen ja velkojen myynnillä ja niiden liittämisellä pankkiin varmistetaan rakenneuudistustiedonannon mukaisesti FB Bankin toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.

         6.2.5   Päätelmät FB Bankiin liittyvän tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

               (234)

               Kaikki taulukossa 10 luetellut tukitoimenpiteet soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille.

         6.3   PROBANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
   6.3.1   Tuen olemassaolo ja määrä

               (235)

               Komission on ensiksi arvioitava, ovatko toimenpiteet perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         6.3.1.1   Tuen olemassaolo Probankin kriisinratkaisua varten myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet PB1 ja PB2)

               (236)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö. Näin ollen toimenpiteisiin PB1 ja PB2 liittyy valtion varoja. Toimenpiteet PB1 ja PB2 ovat myös luonteeltaan valikoivia, koska ne hyödyttävät vain Probankin toimintoja.

               (237)

               Lisäksi toimenpiteet PB1 ja PB2 antavat Probankin toiminnoille selvän edun säilyttämällä ne. Siirtomääräys on tässä tapauksessa yhtenä kokonaisuutena suoritettava myynti, sillä vaikka omaa pääomaa ei siirretä, keskeiset pankin tuottavat omaisuuserät (konttorit, talletukset ja lainat) siirretään.

               (238)

               Toimenpiteet PB1 ja PB2 eivät ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kreikan rahoitusvakausrahastolla ei ole mahdollisuutta saada tuottoa osallistumisestaan: sen vastineeksi se ei saanut saamista pankilta, vaan ainoastaan saamisen selvitystilassa olevalta oikeushenkilöltä eli Probankilta (122). Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahasto ei luultavasti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja.

               (239)

               Toimenpiteiden PB1 ja PB2 antama valikoiva tuki vääristää kilpailua säilyttämällä yhden pankkitoiminnon ja mahdollistamalla sen toiminnan markkinoilla ja kilpailun muiden pankkien kanssa, jotka toimivat Kreikassa tai saattavat olla kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen toimenpiteet PB1 ja PB2 vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua.

               (240)

               Tästä syystä komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama Probankista pankille siirretyn 562,73 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen ja Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet, joiden määrä saattaa olla [180–280] miljoonaa euroa, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         Toimenpiteiden PB1 ja PB2 tuensaaja

               (241)

               Probankin toiminnot ovat toimenpiteiden PB1 ja PB2 tuensaaja, koska toimenpiteet mahdollistivat näiden toimintojen jatkumisen pankissa.

               (242)

               Päätelläkseen, sisältyykö Probankin toimintojen myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.

               (243)

               Pankki osti Probankin varat ja velat, koska se jätti parhaaksi katsotun tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille. Kreikan keskuspankki päätti ottaa yhteyttä vain neljään suurimpaan Kreikassa toimivaan pankkiin, joista vain pankki ja eräs toinen pankki toimittivat tarjoukset. Pankki oli hinnan ja odotettujen synergiavaikutusten suhteen parhaaksi katsottu tarjoaja.

               (244)

               Kreikan keskuspankki otti yhteyttä vain neljään pankkiin. Se, että yhteyttä otettiin vain muutamiin ostajiin, ei sulje pois tarjousmenettelyn avoimuutta, koska ei ollut muita sellaisia Kreikassa toimivia pankkeja, jotka olisivat olleet riittävän suuria vastaamaan tarjotuista toiminnoista ja joilla olisi ollut riittävästi pääomaa kriisinratkaisun ajankohtana. Lisäksi Probankin kriisinratkaisuun mennessä mikään ulkomainen luotto- tai rahoituslaitos ei ollut toimittanut pätevää ja sitovaa tarjousta Probankin ostamisesta, vaikka määräaikaa oli lykätty toistuvasti. Kriisinratkaisun ajankohtana ulkomaiset luotto- ja rahoituslaitokset osoittivat vain vähän kiinnostusta pankkitoiminnan aloittamiseen Kreikassa. Lisäksi Kreikan keskuspankki oli määritellyt etukäteen siirrettävän vara- ja velkasalkun sekä aikataulun, jota tarjouksien oli noudatettava ollakseen päteviä. Näin ollen komissio katsoo, että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön.

               (245)

               Probankin varojen ja velkojen negatiivinen hinta (ottaen huomioon rahoitusvajeen ja edellä mainittujen pääomatarpeiden kattamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (123). Komissiolla ei ole mitään syytä katsoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen markkina-arvoa. Kreikan keskuspankki oli arvioinut varojen käyvän arvon ja ulkopuoliset asiantuntijat olivat tarkastaneet sen. Näin ollen komissio katsoo, että myynti toteutettiin markkinaehdoin. Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä mukaisesti (124), että pankille annetun valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.

         6.3.1.2   Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

               (246)

               Johdanto-osan 236–240 kappaleen perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet PB1 ja PB2 täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea.

               (247)

               Tästä syystä komissio päättelee, että Probankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea [742,7–842,7] miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet PB1 ja PB2), kuten taulukossa 11 esitetään.

                  Taulukko 11

                  Yleiskatsaus Probankin toiminnoille myönnetystä kokonaistuesta

                           Tuensaaja

                           Toimenpide

                           Tuen luonne

                           Tuen määrä (miljoonaa euroa)

                           Probankin toiminnot

                           PB1

                           Probankista pankille siirretyn rahoitusvajeen rahoitus

                           562,7

                           PB2

                           Sitoumuskirje Probankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden kattamiseksi

                           [180–280]

                           Myönnetty pääomatuki yhteensä

                           [742,7–842,7]

                           Lopulta maksettu pääomatuki yhteensä

                           [742,7–842,7]

         6.3.2   Tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

               (248)

               Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

               (249)

               Kuten johdanto-osan 206 ja 207 kappaleessa selitettiin, Kreikan pankeille myönnettyjen tukitoimien arvioinnin oikeusperustan olisi nykyisin oltava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.

               (250)

               Kuten johdanto-osan 208 kappaleessa selitettiin, vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla vain, jos se täyttää sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot: asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

               (251)

               Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

               (252)

               Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa, miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 11 luetellut toimenpiteet.

         6.3.3   Tukitoimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon perusteella

   6.3.3.1   Asianmukaisuus

               (253)

               Toimenpiteiden PB1 ja PB2 asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että rahoitusvajeen kattaminen ja sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet ovat asianmukaisia, koska niillä mahdollistettiin myynti, suojattiin Probankin tallettajia ja turvattiin siten rahoitusvakaus. Näitä toimintoja ei olisi voitu jatkaa ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska Probankin oman pääoman arvo oli negatiivinen kriisinratkaisun ajankohtana. Silloisissa vaikeissa markkinaolosuhteissa mikään pankki ei olisi ostanut vara- ja velkasalkkua, jonka arvo oli negatiivinen ja joka olisi heikentänyt sen vakavaraisuutta. Kreikan keskuspankki nimitti 10 päivänä toukokuuta 2013 Probankiin komissaarin, jonka tehtävänä oli myös varmistaa, että Probankin pääomakorotuksen päätökseen saattamiseksi toteutettiin kaikki tarvittavat toimenpiteet. Se, että mikään yksityinen sijoittaja ei toimittanut lopullista sitovaa tarjousta Probankin ostamiseksi kriisinratkaisun ajankohtaan mennessä huolimatta Probankiin nimitetyn komitean jäsenen ponnistuksista ja Probankin pääomakorotuksen määräajan toistuvasta jatkamisesta, tukee päätelmää, jonka mukaan nämä toiminnot eivät olisi voineet jatkua ilman Kreikan rahoitusvakausrahastolta saatua tukea. Näin ollen toimenpiteillä varmistettiin Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat asianmukaisia pelastamistukena.

         6.3.3.2   Tarpeellisuus

               (254)

               Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

               (255)

               Toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan Kreikan keskuspankki yhteistyössä Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa arvioisi sellaisten muiden kuin keskeisten pankkien (125) osalta, jotka eivät täyttäneet pääomavaatimuksiaan, vaihtoehtoja veronmaksajille koituvien kustannusten minimoimiseksi, osto- ja sulautumismenettelyt mukaan luettuna, taaten samalla tallettajien suojan.

               (256)

               Kuten Kreikan keskuspankki totesi 26 päivänä heinäkuuta 2013 tekemässään päätöksessä (126), Probankin toimiluvan peruuttaminen ilman kriisinratkaisutoimenpiteitä olisi voinut vaikuttaa rahoitusvakauteen.

               (257)

               Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteiden PB1 ja PB2 tarpeellisuutta.

               (258)

               Toimenpiteen määrän osalta Kreikan viranomaiset arvioivat huolellisesti rahoitusvajetta ja ottivat huomioon lakisääteisen tilintarkastajan laatiman arviointiraportin. Maksettu osuus kattoi tarkalleen siirrettyjen varojen käyvän arvon ja velkojen arvon välisen erotuksen. Kreikan keskuspankki totesi päätöksessään 12/1/26.7.2013, että tiettyjen varojen ja velkojen siirtomääräys oli paras ratkaisu, koska sillä minimoitiin kriisinratkaisukustannukset. Tämä päätös on myös heinäkuussa 2013 hyväksytyn Kreikan talouden toisen sopeutusohjelman mukainen. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myös kattamaan pääomatarpeet enintään 9 prosenttiin Kreikan keskuspankin arvioimista siirretyistä varoista.

               (259)

               Lisäksi omaa pääomaa ei siirretty pankkiin, vaan se jätetään selvitystilaan asetettuun yhteisöön. Näin ollen Probankin osakkeenomistajat kantavat tappion täysimääräisesti, eikä Kreikan rahoitusvakausrahaston maksuosuus kasva heidän pelastamisensa aiheuttamilla kustannuksilla.

               (260)

               Tuen korvauksen osalta voidaan todeta edellä johdanto-osan 238 kappaleen tavoin, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei todennäköisesti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja. Näin ollen on selvää, että se ei saa mitään korvausta ja sen maksuosuus on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee Probankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.

               (261)

               Näin ollen toimenpiteet ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

         6.3.3.3   Oikeasuhteisuus

               (262)

               Probank ei enää ole olemassa aiemmassa muodossaan. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan pankille siirretyt toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin merkille Probankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous Probankin tietyistä varoista ja veloista. Lisäksi Probankin taloudelliset toiminnot integroitiin välittömästi niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkasi. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.

         6.3.3.4   Päätelmät toimenpiteiden PB1 ja PB2 yhdenmukaisuudesta vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

               (263)

               Komissio päättelee, että toimenpiteet PB1 ja PB2 ovat asianmukaisia ja tarpeellisia sekä, kun otetaan huomioon Probankin taloudelliset toiminnot nyt sisältävän pankin suunniteltu perusteellinen rakenneuudistus, oikeasuhteisia tavoiteltuun päämäärään nähden vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.

         6.3.4   Tukitoimenpiteiden yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

               (264)

               Toimenpiteen PB1 korvauksen osalta komissio totesi johdanto-osan (260) kappaleessa, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei luultavasti saa täysin takaisin Probankin kriisinratkaisuun sijoittamiaan 562,73 miljoonaa euroa (toimenpide PB1). Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.

         6.3.4.1   Probankin toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla

               (265)

               Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa tällaisia elinkelpoisuutensa menettäneitä toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana.

               (266)

               Probank ei kuitenkaan ollut elinkelpoinen erillisenä yksikkönä, ja se asetettiin selvitystilaan. Tämän suhteen rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että ”vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista”.

               (267)

               Kuten 7.5.2 jaksossa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että Probankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että Probankin toiminnot integroitiin täysin pankkiin (127) ja niiden toiminta erillisenä yksikkönä lakkasi, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen.

         6.3.4.2   Oma osallistuminen ja vastuunjako

               (268)

               Kuten johdanto-osan 258 kappaleessa selitettiin, Probankin kriisinratkaisua varten valitulla toteutustavalla varmistetaan rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen välttämättömään. Ensinnäkin Kreikan viranomaiset arvioivat huolellisesti rahoitusvajeen lopullista määrää ja ottivat huomioon lakisääteisen tilintarkastajan laatiman arviointiraportin. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myös kattamaan siirretyistä varoista aiheutuvat ostajan pääomatarpeet vain lakisääteiseen vähimmäismäärään asti. Lisäksi Probankin taloudellisten toimintojen integrointi suurempaan yhteisöön ja siitä johtuva synergian hyödyntäminen erityisesti Probankin konttoriverkoston rationalisoinnin, tietotekniikkainfrastruktuurin tiivistämisen ja rahoituskustannusten pienentämisen avulla auttavat rajoittamaan rakenneuudistuskustannukset välttämättömään verrattuna skenaarioon, jossa valtio olisi yrittänyt palauttaa Probankin elinkelpoisuuden erillisenä yksikkönä.

               (269)

               Omaa pääomaa ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkoja ei siirretty pankkiin, vaan ne säilyivät selvitystilassa olevassa yhteisössä. Näin ollen komissio katsoo, että osakkeenomistajien riittävä vastuunjako saavutettiin, koska heillä on oikeus likvidoinnista saatavaan tuottoon vain, jos tuotto riittää ensin tuen takaisinmaksuun Kreikan rahoitusvakausrahastolle, jonka saaminen on etusijalla muihin velkojiin nähden. Realisoitujen varojen niukkuuden vuoksi osakkeenomistajat tuskin saavat sijoituksiaan takaisin.

         6.3.4.3   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

               (270)

               Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”

               (271)

               Pääomana saadun tuen kokonaismäärä oli [742,7–842,7] miljoonaa euroa (toimenpiteet PB1 ja PB2). Toimenpide PB1 vastasi noin 21,15:tä prosenttia Probankin riskipainotetuista omaisuuseristä 30 päivänä kesäkuuta 2013. Toimenpide PB2 vastasi määritelmällisesti […] prosenttia Probankista siirretyistä varoista. Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan merkittävää supistamista.

               (272)

               Niiden markkinoiden osalta, joilla Probank toimi, komissio huomauttaa, että Probank oli hyvin pieni pankki (sen osuus Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta oli noin 1 prosentti ja markkinaosuus Kreikan lainoista noin 1 prosentti ja talletuksista alle 2 prosenttia) ja näin ollen pankkiin siirretyt Probankin varat ja velat olivat pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon.

               (273)

               Lisäksi Probankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen Probankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi, kun siirretyt toiminnot integroitiin täysin pankkiin.

               (274)

               Komissio päättelee, että koska siirretyt toiminnot olivat kooltaan pieniä, myyntimenettely oli avoin ja Probankin toiminnot integroitiin täysin pankkiin, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta.

         6.3.4.4   Päätelmät yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

               (275)

               Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että Probankin tiettyjen varojen ja velkojen myynnillä ja niiden liittämisellä pankkiin varmistetaan Probankin toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti rakenneuudistustiedonannon mukaisesti.

         6.3.5   Päätelmät Probankiin liittyvän tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

               (276)

               Kaikki taulukossa 11 luetellut tukitoimenpiteet soveltuvat näin ollen sisämarkkinoille.

         7.   PANKILLE MYÖNNETYN TUEN ARVIOINTI

   7.1   TUEN OLEMASSAOLO JA MÄÄRÄ

               (277)

               Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo.

         7.1.1   Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet L1 ja A)

   7.1.1.1   Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

               (278)

               Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (128) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Takausten määrä 15 päivänä huhtikuuta 2011 oli 12 873 miljoonaa euroa, ja se oli noussut 14 798 miljoonaan euroon 30 päivänä marraskuuta 2013. Noina ajankohtina pankilla lainassa olleiden valtion joukkovelkakirjojen määrät olivat 787 miljoonaa ja 847 miljoonaa euroa. Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea.

         7.1.1.2   Pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)

               (279)

               Jo 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassaan päätöksessä Kreikan pankkien tukiohjelmasta komissio totesi, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 1 350 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina, mikä määrä on 2,1 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (129).

               (280)

               Vuonna 2010 Kreikka teki näiden etuoikeutettujen osakkeiden teknisiin parametreihin useita muutoksia, joilla kuponkikorkoa nostetaan 2 prosentilla vuosittain, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta viiden vuoden kuluessa. Koska nämä muutokset lisäävät valtion saamaa korvausta, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta tai muunneta viiden vuoden jälkeen, komissio päättelee, että teknisten parametrien muutokset eivät anna mitään etua pankille eivätkä siten ole uutta valtiontukea.

         7.1.2   Tuen olemassaolo valtion takaamassa maksuvalmiusavussa (toimenpide L2)

               (281)

               Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, ei voida päätellä, että valtion takaama maksuvalmiusapu ei ole valtiontukea.

               (282)

               Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin kyseinen toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Valtion takaaman maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen valtion takaama maksuvalmiusapu antaa pankille edun. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (283)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 30,9 miljardia euroa.

         7.1.3   Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahastosta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet B1, B2 ja B3)

   7.1.3.1   Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

               (284)

               NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 kohdassa komissio jo päätteli, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 7 430 miljoonaa euroa.

         7.1.3.2   Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

               (285)

               Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa selitettiin.

               (286)

               Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin vakavaraisuussuhteen tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja lisäksi 1 prosentin maksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin vastaavien markkinoilla olevien pääomainstrumenttien tuottama vastike, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se oli luonteeltaan valikoiva.

               (287)

               Pankin asema vahvistui toimenpiteen B2 tuloksena, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä aiheutti kilpailun vääristymistä. Koska pankki toimii aktiivisesti muiden jäsenvaltioiden pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B2 vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (288)

               Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 2 326 miljoonaa euroa.

         7.1.3.3   Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B3)

               (289)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistumisella kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B3) ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin osittain pysyväksi 8 677 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpide B3 on jo myönnetyn tuen muuntaminen, siihen yhä sisältyy valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää tuen nimellismäärän verran pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2.

               (290)

               Tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki saattoi jatkaa toimintaansa muissa jäsenvaltioissa, kuten Romaniassa ja Bulgariassa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai kyseisten yritysten myynnin avulla. Lisäksi pankin vakuutustoiminnot Kreikassa kilpailevat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden vakuutusyhtiöiden tytäryhtiöiden toimintojen kanssa. Tästä syytä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoo, että toimenpide B3 on näin ollen valtiontukea.

         7.1.3.4   Päätelmät toimenpiteistä B1, B2 ja B3

               (291)

               Toimenpiteet B1, B2 ja B3 ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2 ja B3 sisältyvän valtiontuen määrä on 9 756 miljoonaa euroa. Kuten 7.1.3.3 jaksossa todettiin, vain osa ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi 8 677 miljoonan euron suuruiseksi pääomapohjan vahvistamiseksi (toimenpide B3), ja jäljelle jäänyt määrä maksettiin takaisin Kreikan rahoitusvakausrahastolle kuusi kuukautta sen myöntämisen jälkeen (130).

               (292)

               Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2 ja B3 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 (131) toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät muuttuivat. Siksi herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa olisi käytettävä, ja erityisesti, pitäisikö valtiontukea arvioida kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinneen riskipainotettujen omaisuuserien tason perusteella. Toimenpiteillä B1, B2 ja B3 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2 ja B3 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien 31 päivänä maaliskuuta 2012 vallinneeseen tasoon. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon ostoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylös- tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2 ja B3 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012.

               (293)

               Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen yhteenlaskettu määrä oli 9 756 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 15,3:a prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.

               (294)

               Koska pankki onnistui houkuttelemaan yksityistä pääomaa, Kreikan rahoitusvakausrahaston pankkiin sijoittama todellinen summa oli vain 8 677 miljoonaa euroa, mikä oli 13,6 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.

         7.1.4   Päätelmät pankin saaman valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

               (295)

               Toimenpiteet A, B1, B2, B3, L1 ja L2 ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Nämä toimenpiteet esitetään taulukossa 12.

                  Taulukko 12

                  Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta

                           Viite

                           Toimenpide

                           Toimenpidetyyppi

                           Tuen määrä

                           Tuki/riskipainotetut omaisuuserät

                           A

                           Etuoikeutetut osakkeet

                           Pääomatuki

                           1 350 miljoonaa euroa

                           2,1 %

                           B1
                           B2

                           Ensimmäinen väliaikaisrahoitus
                           Toinen väliaikaisrahoitus

                           Pääomatuki

                           7 430 miljoonaa euroa
                           2 326 miljoonaa euroa

                           15,3 %

                           Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä

                           11 106 miljoonaa euroa

                           17,3 %

                           B3

                           Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen

                           Pääomatuki

                           8 677 miljoonaa euroa

                           Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä, pois lukien kuuden kuukauden kuluessa takaisin maksettu tuki

                           10 027 miljoonaa euroa

                           15,6 %

                           Viite

                           Toimenpide

                           Toimenpidetyyppi

                           Tuen nimellismäärä

                           L1

                           Maksuvalmiustuki

                           Takaus
                           Joukkovelkakirjalaina

                           Takaukset: 14,8 miljardia euroa
                           Joukkovelkakirjalainat: 0,8 miljardia euroa

                           30 päivänä marraskuuta 2013

                           L2

                           Valtion takaama maksuvalmiusapu

                           Rahoitus ja takaus

                           30,9 miljardia euroa

                           31 päivänä joulukuuta 2012

                           Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä

                           46,5 miljardia euroa

         7.2   TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

               (296)

               Kuten johdanto-osan (207) kappaleessa pääteltiin, toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (132).

               (297)

               Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

               (298)

               Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa.

               (299)

               Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta.

               (300)

               Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 31 päivän heinäkuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tai ilman ennakkohyväksyntää myönnettyihin tukitoimenpiteisiin.

         7.2.1   Pankille myönnetyn maksuvalmiustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L1)

               (301)

               Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (133). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot, ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä.

         7.2.2   Etuoikeutettujen osakkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide A)

               (302)

               Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta vuonna 2008 hyväksytystä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaisesti. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää.

         7.2.3   Valtion takaaman maksuvalmiusavun sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L2)

               (303)

               Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 31 päivänä heinäkuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan.

         7.2.4   Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpiteet B1, B2 ja B3)

               (304)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2 ja B3) sisämarkkinoille soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2 ja B3) sisämarkkinoille soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.

         7.3   TOIMENPITEEN L2 YHDENMUKAISUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA

               (305)

               Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

               (306)

               Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa todettiin, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki turvautui valtion takaamaan maksuvalmiusapuun hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut.

               (307)

               Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli […] korkopistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava […] korkopisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään.

               (308)

               Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että kyseinen likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, jolla vähennetään sen riippuvuutta keskuspankin rahoituksesta, ja että pankki noudattaa käyttäytymiseen liittyviä rajoituksia, joita analysoidaan 7.6 jaksossa. Tällä varmistetaan, että maksuvalmiustuen käyttö loppuu mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista.

               (309)

               Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.

         7.4   TOIMENPITEIDEN B1, B2 JA B3 YHDENMUKAISUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON KANSSA

               (310)

               Kuten johdanto-osan 305 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot (134), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

               (311)

               Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksia varten vaadittavasta korvaustasosta.

         7.4.1   Toimenpiteiden asianmukaisuus

               (312)

               Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2 ja B3) ovat asianmukaisia, koska niillä estetään pankin joutuminen konkurssiin. Ilman niitä pankin toimintoja ei olisi voitu jatkaa, koska pankin oman pääoman arvo oli negatiivinen vuoden 2012 lopussa (135).

               (313)

               Komissio huomauttikin NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on sekä lainanannon että talletusten suhteen yksi Kreikan suurimmista pankeista. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2 ja B3 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä ensisijaisesti pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa.

               (314)

               NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 156, 157 ja 158 kappaleessa todettiin, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten 2.4 jaksossa kuvailtiin, pankki on myös aloittanut toimintojensa uudelleenjärjestämisen ja karsinut jo kustannuksia. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty.

               (315)

               NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 156, 157 ja 158 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan.

               (316)

               Näin ollen toimenpiteillä B1, B2 ja B3 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2 ja B3 ovat asianmukaisia.

         7.4.2   Tarpeellisuus – tuen rajaaminen välttämättömään

               (317)

               Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

               (318)

               Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän vuoden 2012 stressitestin puitteissa varmistaakseen, että pankin ydinpääoman osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012–2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä toimenpiteet B1, B2 ja B3 eivät anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 314 kappaleessa selitettiin, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa.

               (319)

               Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen maksun (136). Kuten NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7–9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B3). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistusosuuden vähenemistä, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen osittaisesta muuntamisesta, vähensi suuresti näiden osakkaiden omistusosuutta, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 5,1 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty.

               (320)

               Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, joka antoi valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimaan taloudessa, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (137).

               (321)

               Toimenpiteen B3 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaisesti pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän tuoton. Vaikka toimenpide B3 ei alentanut merkittävästi laimentumisvaikutukseen mukautettua osakkeen hintaa, oli tosiasiallisesti mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta merkintäoikeuksien jälkeisestä teoreettisesta hinnasta (138). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoma oli negatiivinen ja sen markkina-arvo vain pieni osuus toteutettavan pääomakorotuksen määrästä. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio huomauttaa, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin keskimääräisestä markkinahinnasta liikkeeseenlaskuhinnan määrittämistä edeltäneiden 50 päivän aikana. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkaiden omistusosuus supistui valtavasti, koska pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 5,1 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 320 kappaleessa selitetty Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että valtion merkitsemien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen.

               (322)

               Kreikan rahoitusvakausrahasto laski liikkeeseen myös warrantteja ja luovutti yhden warrantin jokaisesta kevään 2013 pääoman vahvistamiseen osallistuvan yksityisen sijoittajan merkitsemästä uudesta osakkeesta. Kreikan rahoitusvakausrahasto luovutti nämä warrantit vastikkeetta. Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään, kukin warrantti sisältää oikeuden ostaa 8,23 osaketta Kreikan rahoitusvakausrahastolta tietyin väliajoin ja toteutushinnoin. Lunastushinta on sama kuin Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintähinta lisättynä vuotuisella ja kumulatiivisella marginaalilla (4 prosenttia ensimmäisenä vuotena, 5 prosenttia toisena vuotena, 6 prosenttia kolmantena vuotena, 7 prosenttia neljäntenä vuotena ja sitten 8 prosenttia vuotuistettuna kuutena viimeisenä kuukautena). Kreikan rahoitusvakausrahaston sen omistamista osakkeista saama korvaus on tosiasiallisesti rajattu näille tasoille. Tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7–9 prosentin vaihteluväli. Koska nämä warrantit olivat pankin ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista käynnistämän uusannin ja suunnatun osakeannin kannalta ratkaisevia tekijöitä, komissio katsoo, että niiden ansiosta pankin tukisummaa pystyttiin pienentämään 1 079 miljoonalla eurolla. Koska pankin vakavaraisuussuhde oli ennen pääomapohjan vahvistamista alhainen ja tuona aikana vallitsi suuri epävarmuus, silloin käytettävissä olleet simulaatiot osoittivatkin, että ilman warrantteja yksityiset sijoittajat eivät olisi saaneet riittävää tuottoa eivätkä olisi tehneet sijoitusta. Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto saisi hyvin pienen positiivisen korvauksen, jos warrantit käytettäisiin, ja koska talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan yhtenä tavoitteena oli houkutella jonkin verran yksityisiä sijoittajia eräiden pankkien säilyttämiseksi yksityisessä hallinnassa ja sellaisten tilanteiden välttämiseksi, joissa koko pankkisektori olisi Kreikan rahoitusvakausrahaston määräysvallassa, komissio voi johdanto-osan 313 ja 320 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella hyväksyä, että pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon vakiokorvausvaatimuksista tehdään tällainen poikkeus. Tämä hyväksyminen perustuu myös siihen, että Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskevassa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna maaliskuussa 2014, ei säädetä warranttien muuttamisesta silloin, kun osakepääomaa korotetaan ilman merkintäetuoikeuksia, ja että uusannissa vain merkintäoikeuksien toteutushintaa voidaan muuttaa ja se voidaan tehdä vain jälkikäteen ja enintään Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintäoikeuksien myynnistä saatujen tuottojen määrään. Koska Kreikka on antanut sitoumuksensa siitä, että se hakee komissiolta hyväksynnän ennen Kreikan rahoitusvakausrahaston liikkeeseen laskemien warranttien takaisinostoa, komissio voi lisäksi varmistaa, että mahdolliset tulevat takaisinostot eivät enää pienennä Kreikan rahoitusvakausrahaston korvausta ja suurenna warranttien haltijoiden korvausta.

               (323)

               Komissio muistuttaa, että koska Kreikan rahoitusvakausrahaston osakkeet ovat äänioikeudettomia, tukitarve ei johdu pelkästään liiallisesta riskinotosta. Lisäksi Kreikan hallituksen, Euroopan unionin, IMF:n ja EKP:n tavoitteena oli säilyttää eräät pankit yksityisessä hallinnassa. Suhteisiin sovellettava kehys ja äänioikeuksien automaattinen palauttaminen silloin, jos rakenneuudistussuunnitelmaa ei toteuteta, suojaavat myös yksityisten hallinnoijien liialliselta riskinotolta tulevaisuudessa. Lisäksi yksityissektorin osallistuminen ja joulukuun 2012 takaisinosto ovat eräänlainen korvaus valtiolle, koska sen velka pankille pieneni useilla miljardeilla euroilla. Kaikista näistä syistä komissio voi hyväksyä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa äänioikeudettomia osakkeita. Komission päätelmän mukaan toimenpide B3 oli siten tarpeellinen.

               (324)

               Näin ollen toimenpiteet B1, B2 ja B3 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena.

         7.4.3   Oikeasuhteisuus – toimenpiteet kielteisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi

               (325)

               Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 157 ja 158 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja ulkomailla ja muita kuin pankkitoimintoja Kreikassa, kuten johdanto-osan 159 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 jaksossa.

               (326)

               Pankkiin on nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia.

               (327)

               Komissiolle toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 jaksossa.

               (328)

               Näin ollen NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2 ja B3 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan valossa oikeasuhteisia.

         7.4.4   Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa

               (329)

               Näin ollen on tultu siihen lopputulokseen, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2 ja B3) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon valossa asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia. Toimenpiteet B1, B2 ja B3 ovat siten yhdenmukaisia vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa.

         7.5   KOLMEN OSUUSPANKIN, FB BANKIN JA PROBANKIN OSTOJEN YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA

               (330)

               Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdassa selitetään, että tukea saaneiden pankkien suorittamia yritysostoja ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole yrityksen elinkelpoisuuden säilyttämisen kannalta ratkaisevan tärkeää. Lisäksi rakenneuudistustiedonannon 40 ja 41 kohdassa todetaan, että pankit eivät saa käyttää valtiontukea kilpailevien liikeyritysten ostamiseen, ellei osto ole osa rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamisen tai tehokkaan kilpailun varmistamisen vuoksi välttämätöntä vakauttamisprosessia. Lisäksi ostot voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia.

         7.5.1   Kolmen osuuspankin tiettyjen velkojen oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

   7.5.1.1   Oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen

               (331)

               Kolmen osuuspankin tiettyjen varojen ja vastuiden ostaminen parantaa pankin elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä.

               (332)

               Ostoajankohtana Kreikan pankit olivat jo kärsineet vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä merkittävästä talletusten ulosvirtauksesta ja ne oli suljettu kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle. Tästä syystä neljä Kreikan viidestä suurimmasta pankista teki tarjoukset kolmen osuuspankin talletusten ostamiseksi. Kolmen osuuspankin talletusten sisällyttäminen pankin taseeseen paransi sen maksuvalmiusprofiilia. Jos pankki ei olisi ostanut kolmen osuuspankin talletuksia, sen nettolainojen suhde talletuksiin olisi ollut korkeampi.

               (333)

               Lisäksi pankki integroi ostetut talletukset nopeasti ottamatta haltuunsa kallista infrastruktuuria tai kallista konttoriverkostoa. Pankki ei myöskään ottanut haltuunsa lainoja; näin osto ei lisännyt sen riskejä tai sen pääomavaatimuksia.

         7.5.1.2   Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään

               (334)

               Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Vaikka tässä tapauksessa osto on vaikuttanut myönteisesti pankin elinkelpoisuuteen, se ei ole sen elinkelpoisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan merkityksessä.

               (335)

               Ostohinta oli kuitenkin hyvin alhainen. Pankin kaikkien kolmen osuuspankin siirrettyjen velkojen ostamisesta maksama vastike määriteltiin […] prosentiksi siirrettyjen talletusten arvosta. Se oli alle […] miljoonaa euroa, mikä on noin [0–0,02] prosenttia pankin kokonaisvaroista joulukuussa 2011. Tämän vastikkeen voidaan näin ollen katsoa olevan hyvin pieni.

               (336)

               Komissio katsoo, että kolmen osuuspankin osto ei haitannut rakenneuudistuskustannusten rajoittamista välttämättömään.

         7.5.1.3   Oston kilpailua vääristävä vaikutus

               (337)

               Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.

               (338)

               Kreikan keskuspankki katsoi, että kolme osuuspankkia eivät ole elinkelpoisia ja että kriisinratkaisutoimenpiteiden hyväksyminen on välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi. Kolmen osuuspankin ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.

               (339)

               Lisäksi ostohinta oli hyvin alhainen. Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut käypää tarjousta kolmen osuuspankin varojen ja velkojen ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Kreikan kilpailuviranomainen (139) myös hyväksyi (140) pankin toteuttaman Achaia Bankin tiettyjen varojen ja velkojen oston. Näin ollen voidaan olettaa, että myyntimenettelyn tulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.

               (340)

               Näin ollen osto kuuluu rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisalaan.

         7.5.1.4   Päätelmä kolmen osuuspankin tiettyjen varojen ja velkojen ostosta

               (341)

               Kreikan pankkien ainutkertaisen tilanteen (141) ja kolmen osuuspankin oston erityispiirteiden valossa voidaan päätellä, että osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.

         7.5.2   FB Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

   7.5.2.1   FB Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen

               (342)

               Toiminnan kannattavuuden osalta FB Bankin osto edistää pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa. Ostoajankohtana pankki ennakoi saavuttavansa synergiaa rationalisoimalla konttoriverkostoa, yhdenmukaistamalla tuotetarjontaa ja luottopolitiikkaa sekä yksinkertaistamalla ja tiivistämällä tietotekniikka-alustaa. Lopullisessa tarjouksessaan pankki arvioi, että se poistaisi suurimman osan FB Bankin toimintakuluista, ja samalla se ennakoi yhdenmukaistavansa siirrettyjen talletusten kustannukset pankin korkopolitiikan kanssa eli alentavansa FB Bankin talletuksista maksettavan koron samalle tasolle kuin mitä pankki maksoi omista talletuksistaan säilyttäen samalla FB Bankin olemassa olevat asiakkaat.

               (343)

               Tulevien luottotappioiden osalta voidaan todeta, että pankki ostaa FB Bankin lainat käypään arvoon eikä kirjanpitoarvoon. Tämä seikka rajoittaa tulevien arvonalennusten riskiä.

               (344)

               Likviditeettiaseman näkökulmasta ostolla on suotuisa vaikutus pankkiin, koska se osti enemmän talletuksia kuin nettolainoja.

               (345)

               Pääomavaatimusten osalta on syytä muistaa, että pankin tarjouksen ehtona oli, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi FB Bankin varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Pankki ei lopulta käyttänyt tätä mahdollisuutta, koska sen onnistui hankkia tarpeeksi yksityistä pääomaa markkinoilta toukokuussa 2014.

               (346)

               Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

         7.5.2.2   Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään

               (347)

               Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Vaikka tässä tapauksessa osto on vaikuttanut myönteisesti pankin elinkelpoisuuteen, se ei ole sen elinkelpoisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan merkityksessä.

               (348)

               Pankki ei maksanut mitään vastiketta FB Bankin tiettyjen varojen ja velkojen ostosta. Lisäksi pankin tarjouksen ehtona oli, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi FB Bankin varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä ostaja ei oston vuoksi tarvinnut lisää valtiontukea. Oston aiheuttamien mahdollisten tulevien pääomatarpeiden suhteen todetaan, että varat ostettiin käypään arvoon, mikä rajoittaa tulevien lisätappioiden riskiä.

               (349)

               Näin ollen pankki ei käyttänyt tukea FB Bankin ostoon eikä kyseinen osto ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.

         7.5.2.3   Ostojen kilpailua vääristävä vaikutus

               (350)

               Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.

               (351)

               Kuten johdanto-osan 76 kappaleessa mainittiin, FB Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Talous- ja finanssipolitiikasta joulukuussa 2012 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrättiin, että pääomavajeesta kärsivien pankkien kriisinratkaisu toteutetaan osto- ja sulautumismenettelyllä tai perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö, mikä on toiseksi paras vaihtoehto. Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa todettiin, Kreikan keskuspankki totesi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti, että kriisinratkaisutoimenpiteiden hyväksyminen oli erittäin tärkeää, jotta säilytettiin tallettajien luottamus Kreikan pankkijärjestelmään. Transaktiota voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.

               (352)

               Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut käypää tarjousta FB Bankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi FB Bankin oston (142). Näin ollen voidaan olettaa, että myyntimenettelyn tulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.

               (353)

               Näiden tekijöiden perusteella voidaan päätellä, että FB Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 41 kohdan mukainen.

         7.5.2.4   Päätelmä FB Bankin ostosta

               (354)

               Komissio päättelee, että FB Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.

         7.5.3   Probankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

   7.5.3.1   Probankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen

               (355)

               Toiminnan kannattavuuden osalta Probankin osto edistää pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska pankki luo merkittävää synergiaa. Ostoajankohtana pankki ennakoi saavuttavansa synergiavaikutuksia, joiden arvo on […] miljoonaa euroa vuoden 2015 lopussa (143). Pankki odotti saavuttavansa tämän synergian rationalisoimalla konttoriverkostoa ja vähentämällä yhdistetyn yhteisön henkilöstöä, sulauttamalla yritystoimintoja sekä tiivistämällä tietotekniikkajärjestelmiä ja keskitettyjä toimintoja. Lisäksi pankki ennakoi saavuttavansa huomattavan osan synergiasta yhdenmukaistamalla siirrettyjen talletusten kustannukset pankin korkopolitiikan kanssa eli alentamalla Probankin talletuksista maksettavan koron samalle tasolle kuin mitä pankki maksoi omista talletuksistaan.

               (356)

               Tulevien luottotappioiden osalta voidaan todeta, että pankki osti Probankin lainat käypään arvoon eikä kirjanpitoarvoon. Tämä rajoittaa tulevien arvonalennusten riskiä.

               (357)

               Likviditeettiaseman näkökulmasta ostolla on suotuisa vaikutus pankkiin, koska se osti enemmän talletuksia kuin nettolainoja. Siksi osto parantaa osaltaan huomattavasti pankin lainojen ja talletusten välistä suhdetta.

               (358)

               Pääomavaatimusten osalta on syytä muistaa, että pankin tarjouksen ehtona oli, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi Probankin varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Pankki ei lopulta käyttänyt tätä mahdollisuutta, koska sen onnistui hankkia tarpeeksi yksityistä pääomaa markkinoilta toukokuussa 2014.

               (359)

               Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

         7.5.3.2   Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään

               (360)

               Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Vaikka tässä tapauksessa osto on vaikuttanut myönteisesti pankin elinkelpoisuuteen, se ei ole sen elinkelpoisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan merkityksessä.

               (361)

               Pankki ei maksanut mitään vastiketta Probankin tiettyjen varojen ja velkojen ostosta. Lisäksi pankin tarjouksen ehtona oli, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi Probankin varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä ostaja ei oston vuoksi tarvinnut lisää valtiontukea. Oston aiheuttamien mahdollisten tulevien pääomatarpeiden suhteen todetaan, että varat ostettiin käypään arvoon, mikä rajoittaa tulevien lisätappioiden riskiä.

               (362)

               Näin ollen pankki ei käyttänyt tukea Probankin ostoon eikä kyseinen osto ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.

         7.5.3.3   Oston kilpailua vääristävä vaikutus

               (363)

               Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.

               (364)

               Kuten johdanto-osan 86 kappaleessa mainittiin, Probank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Talous- ja finanssipolitiikasta toukokuussa 2013 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrättiin, että pääomavajeesta kärsivien pankkien kriisinratkaisu toteutetaan osto- ja sulautumismenettelyllä. Kuten johdanto-osan 87 kappaleessa todettiin, Kreikan keskuspankki huomautti, että kriisinratkaisutoimenpiteiden hyväksyminen oli erittäin tärkeää, jotta säilytettiin tallettajien luottamus Kreikan pankkijärjestelmään. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.

               (365)

               Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut käypää tarjousta Probankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Kreikan kilpailuviranomainen myös hyväksyi Probankin oston. Näin ollen voidaan olettaa, että myyntimenettelyn tulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.

               (366)

               Näiden tekijöiden perusteella voidaan päätellä, että Probankin osto kuuluu rakenneuudistustiedonannon 41 kohdan mukaisen poikkeuksen piiriin.

         7.5.3.4   Päätelmä Probankin ostosta

               (367)

               Komissio päättelee, että Probankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.

         7.6   TOIMENPITEIDEN A, B1, B2 JA B3 YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA
   7.6.1   Vaikeuksien lähteet ja vaikutukset rakenneuudistustiedonantoon perustuvaan arviointiin

               (368)

               Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 jaksossa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikan hallitus suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2–40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta ja konkretisoi siten lisätappion Kreikan pankeille. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki myös kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä huomattavasta talletusten ulosvirtauksesta, joka johtui riskistä, että Kreikka saattaisi jättää euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena.

               (369)

               Toimenpiteiden B1, B2 ja B3 määrä on 9 756 miljoonaa euroa, mikä on vähemmän kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (11 735 miljoonaa euroa). Tällaisessa tapauksessa, ja jos vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu liiallisesta riskinotosta, komissio lieventää vaatimuksiaan vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisesti.

               (370)

               Komissio myöntää, että osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen tavanomaisesta altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 71 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankin pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi. Komissio toteaa kuitenkin myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan suuret pankit. Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen tavanomaisesta altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille.

               (371)

               Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (144).

               (372)

               Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä. Esimerkiksi vuonna 2012 toiminnot Romaniassa ja Bulgariassa tuottivat tappiota. Ulkomaiset omaisuuserät heikensivät myös maksukykyä, koska konsernin sisäinen rahoitus oli noin […] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.

               (373)

               Näin ollen vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohta kattaa merkittävän osan tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikkaan myönnettyjen lainojen luottotappioista, jotka johtuvat poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tällainen tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää siksi kilpailua vähemmän.

               (374)

               Lisäksi pieni osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta.

               (375)

               Koska Kreikan talous on supistunut noin 25 prosenttia vuodesta 2008, pankin on kuitenkin mukautettava organisaatiotaan, kustannusrakennettaan ja kaupallista verkostoaan tähän uuteen toimintaympäristöön riittävän kannattavuuden palauttamiseksi. Tästä syystä, vaikka suurin osa tuesta ei johdu liiallisesta riskinotosta, pankin on järjestettävä uudelleen toimintansa varmistaakseen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

         7.6.2   Elinkelpoisuus

               (376)

               Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 osa). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistuskaudeksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso.

               (377)

               Rakenneuudistustiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä.

         7.6.2.1   Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta

               (378)

               Maksuvalmiuden ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa, kun taas talletuskannan odotetaan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen (145), mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan.

               (379)

               Johdanto-osan 153 kappaleessa mainitulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taserakenne säilyy kestävänä rakenneuudistuskauden lopussa. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa. Kreikan pankkialan edelleen herkän toimintaympäristön vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä.

               (380)

               Rahoituskustannustensa pienentämiseksi Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki jatkaa talletuksista maksamiensa korkojen alentamista Kreikassa, kuten johdanto-osan 153 kappaleessa kuvailtiin. Tällaisen talletuskustannusten pienentämisen aikaansaaminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia.

               (381)

               Kriisin alusta lähtien pankki on rationalisoinut kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttorien ja työntekijöiden määrää. Joulukuun 31 päivään 2017 mennessä pankin kokonaiskustannukset vähenevät edelleen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki vähentää konttoreitaan […] konttoriin ja henkilöstöään […] työntekijään Kreikassa 31 päivänä joulukuuta 2017 mennessä, niin että enimmäiskustannukset ovat Kreikassa yhteensä […] miljoonaa euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistuskauden lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä.

               (382)

               Toinen keskeinen ala on järjestämättömien lainojen hallinnointi. Pankki aikoo tehostaa lainajärjestelytoimintaansa tappioidensa minimoimiseksi. Uuden toimintamallinsa mukaan pankki hallinnoi järjestämättömiä lainoja erityisen yksikön avulla, jonka ensisijaisena tavoitteena on maksimoida pankin takaisinperintä ja vähentää järjestämättömiä lainoja kestävän uudelleenjärjestelyn avulla. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki noudattaa tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta maksimoidakseen pankille syntyvän lisäarvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, kuten johdanto-osan 157 kappaleessa kuvattiin.

         7.6.2.2   Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä

               (383)

               Toinen huomion kohde on pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä ottaen huomioon sen, että vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto omistaa enemmistön pankin osakkeista vuoden 2014 osakepääoman korottamisen jälkeen, sillä on rajoitettu äänivalta. Lisäksi eräät yksityiset osakkeenomistajat omistavat myös warrantteja ja hyötyisivät siten koko hinnannoususta, jos osakkeen hinta nousisi paljon rakenneuudistuskauden aikana. Koska tämä tilanne voisi aiheuttaa moraalikatoa, pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat vuonna 2013 erityisestä suhteisiin sovellettavasta kehyksestä. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimpien osakkaiden kaikenlaiselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti altistumistaan pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien riskille. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki lopettaa rakenneuudistussuunnitelmansa täytäntöönpanon.

         7.6.2.3   Kansainväliset toiminnot

               (384)

               Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat menneisyydessä vieneet pankin pääomaa, likviditeettiä ja kannattavuutta, kuten johdanto-osan 372 kappaleessa on selitetty.

               (385)

               Rakenneuudistussuunnitelman mukaan painopistettä siirretään enemmän sen kotimarkkinoihin ja Turkkiin. Pankki on jo aloittanut ulkomaisten tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki luopuu […] ja ulkomaisista tytäryhtiöistään […].

               (386)

               Kreikan ja Turkin ulkopuolisten varojen kokonaismäärä pienenee siten […] prosenttia 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välillä.

               (387)

               Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki vähentää osakeomistustaan turkkilaisessa tytäryhtiössään Finansbankissa […] avulla. […] ovat tervetulleita, koska ne vahvistavat pankin pääomatilannetta. Ottaen huomioon, että pankki aikoo säilyttää enemmistöosakkuuden Finansbankissa, komissio toteaa, että Finansbank on ollut jatkuvasti kannattava viime vuosina. Komissio toteaa myös, että pankki aikoo seurata tarkasti Finansbankin kustannuksia ja sen ottamia riskejä. Sitoumuksella, jonka mukaan pankki ei anna […] Finansbankille, varmistetaan, että Finansbank […]. Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että enemmistöosakkuuden säilyttäminen Finansbankissa ei vaaranna kannattavuuden palauttamista.

               (388)

               Tästä syystä komissio päättelee, että pankki uudistaa riittävästi näiden ulkomaisten toimintojensa rakennetta ja pienentää altistumistaan vähemmän elinkelpoisten toimintojen riskeille.

         7.6.2.4   Päätelmät elinkelpoisuudesta

               (389)

               Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistuskauden lopussa ja sen ydinpääoman osuus säilyy riittävän suurena (146).

               (390)

               Vuonna 2014 hankitun lisäpääoman määrä, 2 500 miljoonaa euroa, on riittävä vuoden 2013 stressitestin perusskenaariosta selviytymiseksi. Perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimat perusskenaarion mukaiset pääomatarpeet aiheuttavat näin ollen tietyn stressitason. Päätelläkseen, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattaakseen Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä.

               (391)

               Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja maksuvalmiustilanteensa.

               (392)

               Näin ollen komissio voi päätellä, että rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillut rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittävät palauttamaan pankin elinkelpoisuuden.

         7.6.3   Oma osallistuminen ja vastuunjako

               (393)

               Kuten rakenneuudistustiedonannon 3 jaksossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Kreikan tekemillä sitoumuksilla olisi varmistettava omien varojen käyttö ja alkuperäisten osakkeenomistajien ja pankin hybridipääomaa omistavien yksityisten sijoittajien osallistuminen rakenneuudistukseen.

         7.6.3.1   Pankin oma osallistuminen: liiketoimintojen luovuttamiset ja kustannusten karsiminen

               (394)

               Pankki on jo luopunut eräistä pienistä yrityksistä, kuten Turkin vakuutustoiminnoista ja enemmistöosakkuudesta kiinteistöalan tytäryhtiössään.

               (395)

               Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Finansbankin vähemmistöosakkuus myydään, kuten johdanto-osan 387 kappaleessa kuvattiin, ja tämän avulla pankki voi tuottaa sisäisiä tuloja. Pankki myy myös […] ja pääomasijoitusalan tytäryhtiönsä sekä muita arvopapereita. Ottaen huomioon jo toteutetut purkamiset ja luovuttamiset pankki on ulkomaisten yritysten purkamista ja luovuttamista koskevien sitoumusten täytäntöönpanon jälkeen tuottanut merkittävän määrän pääomaa. Pankin kansainvälisten omaisuuserien pienentäminen vähentää myös huomattavasti sitä riskiä, että tukea tarvitaan tulevaisuudessa. Näin ollen se auttaa pienentämään tuen määrän välttämättömään.

               (396)

               Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki ei käytä […], kuten johdanto-osan 154 kappaleessa kuvattiin. Pankki ei myöskään Kreikan tekemien sitoumusten mukaan tee kalliita yritysostoja.

               (397)

               Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 jaksossa todettiin. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2017 asti. Sen henkilöstöä vähennetään ja useimpia palkkoja alennetaan.

         7.6.3.2   Perinteisten osakkeenomistajien osallistuminen vastuunjakoon ja markkinoilta hankittu uusi pääoma

               (398)

               Pankin olemassa olevien osakkeenomistajien omistusosuus väheni ensin vuosina 2009 ja 2010 toteutettujen uusantien (147) ja sitten Kreikan rahoitusvakausrahaston pääoman vahvistamisen (toimenpide B3) seurauksena. Pankin osakkeenomistajien omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 5,1 prosenttiin sen jälkeen. Lisäksi osinkoa ei ole maksettu tavallisten osakkeiden omistajille vuoden 2007 jälkeen eikä yhdysvaltalaisille etuoikeutettujen osakkeiden omistajille vuoden 2009 jälkeen. Perinteisten osakkeenomistajien vastuunjaon lisäksi pankki on sen jälkeen, kun kriisi alkoi vuoden 2008 lopulla, hankkinut huomattavan määrän yksityistä pääomaa: 1 247 miljoonaa euroa vuonna 2009, 1 815 miljoonaa euroa vuonna 2010, 1 079 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 2 500 miljoonaa euroa vuonna 2014. Hankitulla pääomalla on osaltaan vähennetty pääomatarpeita, jotka oli täytettävä valtiontuella.

         7.6.3.3   Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien vastuunjako

               (399)

               Pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannuksiin. Pankki toteutti useita velkojen hallintatoimia pääoman tuottamiseksi, kuten johdanto-osan 149 ja 150 kappaleessa kuvattiin.

               (400)

               Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 159 kappaleessa mainittu kuponkikorkokielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin yksityisten hybridisijoittajien asianmukainen vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty.

         7.6.3.4   Päätelmä omasta osallistumisesta ja vastuunjaosta

               (401)

               Komissio toteaa, että verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako omaisuuserien myynnin ja toiminnan vähentämisen muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Rakenneuudistussuunnitelmassa ei esimerkiksi suunnitella Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan vähentämistä, ja sen mukaan enemmistöosakkuus Finansbankissa säilytetään. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä 7.6.1 jaksossa esitetyt seikat, joiden nojalla komissio voi hyväksyä vähäisemmän oman osallistumisen ja vastuunjaon, rakenneuudistussuunnitelman voidaan katsoa sisältävän riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet.

         7.6.4   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

               (402)

               Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen.

               (403)

               Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomatukea määrän, joka on 17,3 prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (148). Lisäksi pankki on saanut maksuvalmiustakauksia, joiden määrä oli 12 900 miljoonaa euroa 15 päivänä huhtikuuta 2011 ja 14 798 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2013. Tuohon päivämäärään mennessä pankki oli myös saanut valtion joukkovelkakirjalainoja, joiden määrä oli 847 miljoonaa euroa, sekä valtion takaamaa maksuvalmiusapua, jonka määrä oli 30,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tämä tuen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri, sillä sen markkinaosuus lainoista oli 22 prosenttia ja talletuksista 25 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 (149).

               (404)

               Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008. Tämä todettiin myös NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 68 kappaleessa. Näin ollen tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on vähentynyt. Kuten edellä 7.6.1 jaksossa esitettiin, tukitoimenpiteiden vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden valossa pienempi. Näiden syiden perusteella komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että huolimatta tuen suuresta määrästä rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä.

               (405)

               Komissio huomauttaa kuitenkin, että valtion toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset antoivat pankille mahdollisuuden jatkaa pankkitoimintaansa ulkomaanmarkkinoilla.

               (406)

               Tässä suhteessa komissio panee jo toteutettujen purkamisten ja rakenneuudistusten lisäksi merkille sitoumuksen luopua ulkomaisista omaisuuseristä […] 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä (150). Tukea ei näin ollen käytetä kilpailun vääristämiseen ulkomaanmarkkinoilla.

               (407)

               Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki ei tee yritysostoja, millä varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän sitoumuksen avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan tukemaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamista eikä esimerkiksi kasvuun ulkomaanmarkkinoilla.

               (408)

               Sitoumuksella laskea kreikkalaisista talletuksista maksettavaa korkoa sen kannattamattoman korkealta tasolta varmistetaan myös, että tukea ei käytetä rahoittamaan talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja (151), jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla.

               (409)

               Sitoumuksella luopua […] myös varmistetaan, että tukea ei käytetä kasvuun markkinoilla tukea saamattomien kilpailijoiden kustannuksella.

               (410)

               Kun otetaan huomioon 7.6.1 jaksossa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät.

         7.6.5   Seuranta

               (411)

               Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten sitoumuksissa todetaan (152), Kreikka varmistaa, että toimitsijamies, jonka pankki on nimittänyt ja jonka nimityksen komissio on hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista rakenneuudistuskauden loppuun eli 31 päivään joulukuuta 2018 asti. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.

         7.6.6   Päätelmät toimenpiteiden A, B1, B2 ja B3 yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

               (412)

               Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä tämän päätöksen liitteessä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä ja sisältää riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit.

         8.   PÄÄTELMÄT

               (413)

               Komissio pitää valitettavana, että Kreikka on toteuttanut tukitoimenpiteet B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 ja PB2 perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, koska ne toteutettiin ennen niistä tehtyä virallista ilmoitusta. Näitä toimenpiteitä, kuten muitakin tässä päätöksessä analysoituja toimenpiteitä, voidaan kuitenkin pitää sisämarkkinoille soveltuvina,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   Seuraavat Kreikan toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

               a)

               Kreikan keskuspankin National Bank of Greece SA:lle, jäljempänä ’NBG’, myöntämä ja Kreikan valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2);

               b)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle joulukuussa 2012 myöntämä 2 326 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);

               c)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle keväällä 2013 myöntämä 8 677 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B3);

               d)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston kesä- ja lokakuussa 2013 myöntämä First Business Bank SA:sta, jäljempänä ’FB Bank’, NBG:lle siirrettyihin toimintoihin liittyvän 456,97 miljoonan euron kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide FB4);

               e)

               toukokuussa 2013 annettu sitoumus kattaa FB Bankista NBG:lle siirrettyjen varojen ostoon liittyvät pääomatarpeet, joiden määrä on 100 miljoonaa euroa (toimenpide FB5);

               f)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston elo- ja joulukuussa 2013 myöntämä Probank SA:sta NBG:lle siirrettyihin toimintoihin liittyvän 562,73 miljoonan euron kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide PB1); ja

               g)

               heinäkuussa 2013 annettu sitoumus kattaa Probankista NBG:lle siirrettyjen varojen ostoon liittyvät NBG:n pääomatarpeet, joiden määrä on [180–280] miljoonaa euroa (toimenpide PB2).

         2.   Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle Cooperative Bank of Lesvos-Limnosin, Cooperative Bank of Achaian ja Cooperative Bank of Lamian tiettyjen varojen ja velkojen siirtämisen yhteydessä maaliskuussa 2013 myöntämä 325,8 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
   3.   Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetun NBG-konsernia, johon sisältyy National Bank of Greece ja kaikki sen tytäryhtiöt (kreikkalaiset ja muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat), koskevan rakenneuudistussuunnitelman sekä Kreikan samana päivänä toimittamien sitoumusten valossa seuraava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille:

               a)

               Kreikan toukokuussa 2009 ja joulukuussa 2011 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä NBG:lle etuoikeutettujen osakkeiden muodossa myöntämä 1 350 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A);

               b)

               Kreikan keskuspankin NBG:lle heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 30,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2);

               c)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle toukokuussa 2012 myöntämä 7 430 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1);

               d)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle joulukuussa 2012 myöntämä 2 326 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);

               e)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston NBG:lle keväällä 2013 myöntämä 8 677 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B3);

               f)

               Kreikan FB Bankille heinäkuussa 2009 myöntämä 50 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide FB1);

               g)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston kesä- ja lokakuussa 2013 myöntämä FB Bankista NBG:lle siirrettyihin toimintoihin liittyvän 456,97 miljoonan euron kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide FB4);

               h)

               toukokuussa 2013 annettu sitoumus kattaa FB Bankista NBG:lle siirrettyjen varojen ostoon liittyvät pääomatarpeet, joiden määrä on 100 miljoonaa euroa (toimenpide FB5);

               i)

               Kreikan rahoitusvakausrahaston elo- ja joulukuussa 2013 myöntämä Probank SA:sta NBG:lle siirrettyihin toimintoihin liittyvän 562,7 miljoonan euron kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide PB1); ja

               j)

               heinäkuussa 2013 annettu sitoumus kattaa Probankista NBG:lle siirrettyjen varojen ostoon liittyvät NBG:n pääomatarpeet, joiden määrä on [180–280] miljoonaa euroa (toimenpide PB2).

         2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2014

            Komission puolesta

         Joaquín ALMUNIA

            Varapuheenjohtaja

      (1)  National Bank of Greece SA ja kaikki sen tytäryhtiöt.

      (2)  Komission päätös, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta N 560/08 ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet” (EUVL C 125, 5.6.2009, s. 6). Sille annettiin numero SA.26678 (N 560/08). Tätä ohjelmaa jatkettiin ja muutettiin myöhemmin alaviitteessä 4 kuvatulla tavalla.

      (3)  Ks. komission päätös, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, valtiontuesta SA.34064 (11/N) ”Kreikan pääomapohjan vahvistamisjärjestelystä pelastamistoimenpiteenä myönnetty NBG:n toinen pääomapohjan vahvistaminen” (EUVL C 99, 3.4.2012, s. 4).

      (4)  Kreikka ilmoitti 2 päivänä syyskuuta 2009 useista tukitoimenpiteiden muutoksista ja niiden jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Ilmoitetut toimenpiteet hyväksyttiin 18 päivänä syyskuuta 2009 (ks. komission päätös, annettu 18 päivänä syyskuuta 2009, valtiontuesta N 504/09 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen ja muuttaminen” (EUVL C 264, 6.11.2009, s. 5)). Komissio hyväksyi 25 päivänä tammikuuta 2010 tukitoimenpiteiden toisen jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2010 asti (ks. komission päätös, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta N 690/09 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen ja muuttaminen” (EUVL C 57, 9.3.2010, s. 6)). Komissio hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2010 joukon tarkistuksia tukitoimenpiteisiin ja tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2010 asti (ks. komission päätös, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2010, valtiontuesta N 260/10 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen” (EUVL C 238, 3.9.2010, s. 3)). Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2010 tukitoimenpiteiden jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2011 asti (ks. komission päätös, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, valtiontuesta SA.31998 (2010/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden neljäs jatkaminen” (EUVL C 53, 19.2.2011, s. 2)). Komissio hyväksyi 4 päivänä huhtikuuta 2011 muutoksen (ks. komission päätös, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2011, valtiontuesta SA.32767 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden muuttaminen” (EUVL C 164, 2.6.2011, s. 8)). Komissio hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 2011 tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2011 asti (ks. komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuesta SA.33153 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden viides jatkaminen” (EUVL C 274, 17.9.2011, s. 6)). Komissio hyväksyi 6 päivänä helmikuuta 2012 tukitoimenpiteiden jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2012 asti (ks. komission päätös, annettu 6 päivänä helmikuuta 2012, valtiontuesta SA.34149 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden kuudes jatkaminen” (EUVL C 101, 4.4.2012, s. 2)). Komissio hyväksyi 6 päivänä heinäkuuta 2012 tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2012 asti (ks. komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.35002 (12/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen” (EUVL C 77, 15.3.2013, s. 14)). Komissio hyväksyi 22 päivänä tammikuuta 2013 takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2013 asti (ks. komission päätös, annettu 22 päivänä tammikuuta 2013, valtiontuesta SA.35999 (12/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen” (EUVL C 162, 7.6.2013, s. 6)). Komissio hyväksyi 25 päivänä heinäkuuta 2013 takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2013 asti (ks. komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.36956 (2013/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen” (EUVL C 141, 9.5.2014, s. 3)). Komissio hyväksyi 14 päivänä tammikuuta 2014 takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2014 asti (ks. komission päätös, annettu 14 päivänä tammikuuta 2014, valtiontuesta SA. 37958 (2013/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen”, ei vielä julkaistu).

      (5)  ”Rahoitusvajeella” tarkoitetaan pankkiin siirrettyjen varojen arvon sekä siihen siirrettyjen vastuiden arvon välistä eroa.

      (6)  Laki 4051/2012 eläkkeisiin liittyvistä säännöistä ja muista lain 4046/2012 yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamiseen liittyvistä kiireellisistä säännöistä.

      (7)  Ks. komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA. 34824 (2012/C), ”National Bank of Greecen pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta” (EUVL C 359, 21.11.2012, s. 4).

      (8)  Kreikan rahoitusvakausrahaston lehdistötiedote, 24 päivänä joulukuuta 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

      (9)  Pankin osavuosikatsaus 30 päivältä kesäkuuta 2013, elokuu 2013, s. 9, saatavilla verkko-osoitteessa: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/financial-information/annual-interim-financial-statements/Documents/Annual%20and%20interim%20financial%20statements/Financial%20Report%20NBG%20GROUP-BANK%2030%2006%202013_EN%20FINAL.pdf

      (10)  Ks. alaviite 2.

      (11)  Osto- ja sulautumismenettely on kriisinratkaisumenettely, johon kuuluu selvitystilassa olevan oikeushenkilön korkealaatuisten varojen ja velkojen määrittely ja niiden myyminen huutokaupalla, jotta ne voidaan siirtää elinkelpoiselle yritykselle.

      (12)  Kreikan rahoitusvakausrahaston vuosikatsaus ”Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013”, kesäkuu 2014, s. 8.

      (13)  Euroopan komissio – Talouden ja rahoituksen pääosasto. The Second Economic Adjustment Programme for Greece – maaliskuu 2012, s. 17, saatavilla verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

      (14)  Ks. luku II ”The restructuring of the Greek Sovereign Debt” raportissa Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector, Kreikan keskuspankki, joulukuu 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

      (15)  Kreikan valtiovarainministeriön lehdistötiedote 9 päivänä maaliskuuta 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

      (16)  Pankin ydinpääoman osuus on yksi lakisääteisistä tunnusluvuista, joita valvontaviranomainen seuraa vakavaraisuusdirektiivin puitteissa.

      (17)  Ks. alaviite 13, s. 106.

      (18)  Ks. alaviite 14.

      (19)  Ks. alaviite 13, s. 104.

      (20)  Ks. alaviite 14.

      (21)  Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit muodostavat yhdessä eurojärjestelmän eli euroalueen keskuspankkijärjestelmän.

      (22)  Kreikan valtiovarainministeriön lehdistötiedote 3 päivänä joulukuuta 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Tämä oman velan takaisinosto paljon nimellisarvoa alemmalla hinnalla vähensi huomattavasti Kreikan velkaa.

      (23)  Ilman tällaista takaisinostoa näiden uusien joukkovelkakirjojen markkina-arvo olisi voinut nousta sen mukaan, miten korkojen ja Kreikan valtion maksukyvyttömyyden todennäköisyyden kaltaiset markkinamuuttujat kehittyvät.

      (24)  Luottotappioennusteisiin sisältyvät Kreikan alulle panemista uusista lainoista kesäkuun 2013 ja joulukuun 2016 välisenä aikana odotetut tappiot.

      (25)  Ulkomaista riskiä koskevien luottotappioennusteiden vaikutus laskettiin ulkomailla perittävän veron jälkeen ja ottaen huomioon myyntejä koskevat sitoumukset, joista tuolloin keskusteltiin komission kilpailun pääosaston kanssa.

      (26)  NBG:n luottotappiovarausta koskevat tiedot ovat 30 päivältä kesäkuuta 2013 pro forma -tietoina, jotka kattavat First Business Bankin ja Probankin.

      (27)  Eurobankin luottotappiovarausta koskevat tiedot ovat 30 päivältä kesäkuuta 2013 pro forma -tietoina, jotka kattavat New Hellenic Postbankin ja New Proton Bankin, jotka ostettiin elokuussa 2013.

      (28)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3/Summary+financial+data+30+09+2013_EN.pdf?MOD=AJPERES&CONVERT_TO=url&CACHEID=91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3

      (29)  Ks. taulukko 2.

      (30)

      Lähteet:

   2012 ja 2013: Taloudellinen tulos 2013 – konsolidoidut tilinpäätökset, s. 42–43
   2011: Taloudellinen tulos 2012 – konsolidoidut tilinpäätökset, s. 44–45
   2010: Taloudellinen tulos 2010 – konsolidoidut tilinpäätökset, s. 42–43.

      (31)  Näihin oman pääoman määriin sisältyy

               —

               vuoden 2010 osalta 350 miljoonaa euroa Kreikan vuonna 2009 myöntämiä etuoikeutettuja osakkeita;

               —

               vuosien 2011, 2012 ja 2013 osalta 1 350 miljoonaa euroa Kreikan vuosina 2009 ja 2011 myöntämiä etuoikeutettuja osakkeita.

         Näihin määriin eivät sisälly pankin vuonna 2012 saamat kaksi väliaikaisrahoitusta, joiden määrä oli 9 756 miljoonaa euroa.

      (32)  Ks. taulukko 2.

      (33)  Vuoden 2012 konsolidoitujen tilinpäätösten mukaan.

      (34)  Ostotarjousmenettelyssä otetaan yhteyttä mahdollisiin sijoittajiin heidän ostotoimeksiantojensa kirjaamiseksi tarjouskirjaan, jotta pääomakorotus voidaan saattaa päätökseen.

      (35)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/Launch_press_release.06.05.2014.pdf

      (36)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/20140509%20Pricing%20Press%20Release_%ce%95%ce%9d.pdf

      (37)  https://www.nbg.gr/en/the-group/press-office/press-releases/update-regarding-the-egm-10-5-14

      (38)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140509_en.pdf

      (39)  Luottamuksellinen tieto.

      (40)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/4/23.3.2012.

      (41)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/6/23.3.2012.

      (42)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/5/23.3.2012.

      (43)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/1/23.3.2012.

      (44)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/3/23.3.2012.

      (45)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/2/23.3.2012.

      (46)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/7/23.3.2012.

      (47)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 1/8/23.3.2012.

      (48)  FB Bank oli saanut tammikuussa 2009 Kreikan valtion joukkovelkakirjoja, jotka erääntyivät joulukuussa 2011.

      (49)  Kreikan keskuspankin 11 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle lähettämä sähköpostiviesti.

      (50)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 10/2/10.5.2013.

      (51)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 13/1/7.11.2013.

      (52)  Kreikan rahoitusvakausrahaston toimintakertomus heinä–joulukuulta 2013, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

      (53)  Pankin 25 päivänä heinäkuuta 2013 tekemä tarjous, joka perustui Kreikan pankin toimittamiin tietoihin 31 päivältä maaliskuuta 2013.

      (54)  Kreikan keskuspankin 2 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot.

      (55)  Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätös 85/1/26.7.2013.

      (56)  Kreikan rahoitusvakausrahasto, Probank – Review of submitted offers, 25. heinäkuuta 2013.

      (57)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 12/2/26.7.2013.

      (58)  Ero johtui lähinnä siitä, että siirrettyjen bruttolainojen tosiasiallinen määrä oli 197 miljoonaa euroa pienempi kuin alun perin arvioitu määrä ja että myös lainoja koskevat varaukset lisääntyivät 141 miljoonalla eurolla, sekä pääoma- ja joukkovelkakirjasalkun samoin kuin velkojen ja etenkin talletusten arvostuksen pienenemisestä.

      (59)  Kreikan rahoitusvakausrahaston toimintakertomus heinä–joulukuulta 2013, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

      (60)  Kreikan valtiovarainministeriön takaus- ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteiden käytöstä 13 päivänä joulukuuta 2013 julkaiseman raportin mukaan.

      (61)  Kreikan keskuspankin 7 päivänä marraskuuta 2011 päivätyn kirjeen mukaan takaukset koskevat maksuvalmiusavun kokonaismäärää.

      (62)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetut tiedot.

      (63)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman liite I, s. 24.

      (64)  Kuten johdanto-osan 101 ja 102 kappaleessa selitettiin, sitoumus myönnettiin huhtikuussa 2012 ja pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin toukokuussa 2012.

      (65)  Ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että pankille maksettavaan todelliseen riskiin sisältyvät ERVV:n joukkovelkakirjat, kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille kertynyt korko velkakirjojen liikkeeseenlaskusta siihen asti, että ennakkomaksu muunnetaan osakepääomaksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi sopimuksessa määrätyn mukaisesti.

      (66)  Ks. taulukko 3.

      (67)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/71b1f08a-2c84-4cfe-a368-f985c93d2da9/20130523_Announcement_Cut+Off+Date+and+Subscription+Period_final+clean+...%283%29_EN.pdf?MOD=AJPERES

      (68)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/anakoinosi-21-6-2013

      (69)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (70)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/reverse-split

      (71)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (72)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/af79cd67-5fd6-4811-bd70-2b493cf5c205/Announcement+Commencement+of+Trading_EN.pdf?MOD=AJPERES

      (73)  Esimerkiksi 26 päivänä joulukuuta 2013 lunastushinta oli 4,3758 euroa, 26 päivänä kesäkuuta 2014 se on 4,4616 euroa, 26 päivänä joulukuuta 2014 se on 4,5689 euroa, 26 päivänä kesäkuuta 2015 se on 4,6761 euroa ja niin edelleen.

      (74)  Kreikan valtion joukkovelkakirjojen muodostama 60 miljoonan euron määrä osoitettiin ja myönnettiin pankille syyskuussa 2013 Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätöksen 73/1/10.5.2013 ja Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätöksen 10/1/10.5.2003 perusteella.

      (75)  Termi ”rahoitusvaje” voi näin ollen olla harhaanjohtava, koska se kuvaa pääomatukitoimenpidettä eikä maksuvalmiustukea.

      (76)  Kreikan rahoitusvakausrahaston toimintakertomus heinä–joulukuulta 2013, maaliskuu 2014, s. 4, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

      (77)  Vuosikertomus 2010, https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

      (78)  Vuosikertomus 2012, https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

      (79)  Vuosikertomus 2010, https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

      (80)  Vuosikertomus 2012, https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

      (81)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 30 (luvut koskevat kotimaan toimintoja ja sisältävät esimerkiksi vakuutus-, kiinteistö- ja matkailualoilla toimivat tytäryhtiöt).

      (82)  Ks. johdanto-osan 72 ja 82 kappale.

      (83)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 30.

      (84)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman liite I, s. 11.

      (85)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman liite I, s. 9.

      (86)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman liite I, s. 11.

      (87)  Riskipainotettujen omaisuuserien tuotto, jota pankin hyvä vakavaraisuus ei haittaa, on […] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa.

      (88)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 13.

      (89)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 34.

      (90)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 12.

      (91)  Ydinpääoman osuuden arvioidaan kasvavan 35 korkopistettä vuonna 2013 Kreikan viranomaisten 21 päivänä marraskuuta 2013 toimittamien tietojen mukaan.

      (92)  Vuosikertomus 2010, s. 44.

      (93)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 12.

      (94)  http://www.barchart.com/plmodules/?module=secFilings&filingid=8338505&type=HTML&popup=1&override=1&symbol=NBG

      (95)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 11.

      (96)  Ks. sitoumukset liitteessä olevassa II luvussa.

      (97)  Helleenien tasavallan kanssa ISDA:n sopimuksella sovitut koronvaihtosopimukset, myös ne, jotka on arvopaperistettu Titlos plc:n välityksellä, jätetään pois nettolainoista laskettaessa nettolainojen suhdetta talletuksiin.

      (98)  Ks. sitoumus liitteessä olevassa II luvussa.

      (99)  Ks. sitoumukset liitteessä olevassa II luvussa.

      (100)  Ks. sitoumukset liitteessä olevassa II luvussa.

      (101)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun A jaksossa.

      (102)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun A jaksossa.

      (103)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun A jaksossa.

      (104)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun C jaksossa.

      (105)  Kreikan komissiolle lähettämän, 25 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyn kirjeen mukaan se katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston liikkeeseen laskemien warranttien suhteen on selvennettävä, että Helleenien tasavalta hakee Euroopan komissiolta hyväksynnän ennen kuin NBG tai jokin muu valtion elin (mukaan lukien Kreikan rahoitusvakausrahasto) ostaa warrantteja takaisin, jotta Euroopan komissio voi varmentaa, että suunniteltu takaisinosto ei ole valtiontukisääntöjen mukaisten valtion korvauksia koskevien vaatimusten vastainen.

      (106)  Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

      (107)  NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappale.

      (108)  NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 63 kappale.

      (109)  Ks. komission päätös, annettu 12 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta SA. 510/08 – Italia ”Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA”, johdanto-osan 146 kappale (EUVL C 46, 25.2.2009, s. 6).

      (110)  Ks. vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohta ja rakenneuudistustiedonannon 20 kohta.

      (111)  Ks. komission päätös, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta NN 19/09 – Rakenneuudistustuki Dunfermline Building Societylle, johdanto-osan 47 kappale (EUVL C 101, 20.4.2010, s. 7). Komission päätös, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, valtiontuesta N 560/09 – Tuki Fionia-pankin likvidoinnille, johdanto-osan 55 kappale (EUVL C 76, 10.3.2011, s. 3). Komission päätös, annettu 8 päivänä marraskuuta 2010, valtiontuesta N 392/10 – CajaSurin rakenneuudistus, johdanto-osan 52 kappale (EUVL C 357, 30.12.2010, s. 12).

      (112)  Ks. alaviitteet 2 ja 4.

      (113)  Ks. lain 4051/2012 9 §:n 15 momentti ja lain 3746/2009 13 A §:n 4 momentti.

      (114)  Kreikan 14. toukokuuta 2013 päivätty kirje komissiolle.

      (115)  Toisin kuin kolmen osuuspankin kriisinratkaisun yhteydessä, Emporiki Bankiin ei otettu yhteyttä, koska Alpha Bank oli tällä välin ostanut sen.

      (116)  Ks. myös komission päätös, annettu 28 päivänä marraskuuta 2012, valtiontuesta SA. 34053 (12/N) – Espanja, Banco de Valencia SA:n pääomapohjan vahvistaminen ja rakenneuudistus, johdanto-osan 82 kappale (EUVL C 75, 14.3.2013, s. 3).

      (117)  Ks. alaviite 103.

      (118)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012, jäljempänä ’vuonna 2011 annettu voimassaolon jatkamista koskeva tiedonanto’ (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7).

      (119)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013, jäljempänä ’pankkitiedonanto’ (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

      (120)  Toimenpiteen FB4 osalta Kreikan rahoitusvakausrahastolla on 457 miljoonan euron suuruinen saaminen selvitystilassa olevalta yhteisöltä. Joulukuun 31 päivänä 2013 tästä saamisesta kirjattujen arvonalennusten määrä oli 377 miljoonaa euroa Kreikan rahoitusvakausrahaston tilinpäätöksissä.

      (121)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 17.

      (122)  Ks. lain 4051/2012 9 §:n 15 momentti ja lain 3746/2009 13 A §:n 4 momentti.

      (123)  Ks. alaviite 109.

      (124)  Ks. alaviite 103.

      (125)  Vuonna 2012 suorittamassaan elinkelpoisuuden arvioinnissa Kreikan keskuspankki totesi Kreikan neljän suurimman pankin olevan sopivia ehdokkaita Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaa pääomapohjan vahvistamista varten, kun taas muita, ”ei-keskeisiä” pankkeja ei pidetty tukikelpoisina Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaa pääomapohjan vahvistamista varten.

      (126)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 12/1/26.7.2013.

      (127)  Kesäkuun 25 päivänä 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 15.

      (128)  Ks. alaviitteet 1 ja 3.

      (129)  Ks. NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappale.

      (130)  Kreikan rahoitusvakausrahaston vuosikatsaus ”Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013”, kesäkuu 2014, s. 6.

      (131)  Ks. alaviite 56.

      (132)  On myös huomattava, että Kreikka myönsi tuen pankille Kreikan pankkien tukiohjelmasta, jonka komissio on hyväksynyt perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, sekä Kreikan rahoitusvakausrahastosta, jonka perustaminen on myös hyväksytty komission päätöksellä.

      (133)  Ks. alaviitteet 2 ja 3.

      (134)  Ks. komission päätös asiassa NN 51/2008, Tanskan pankkien takausjärjestelmä, johdanto-osan 41 kappale (EUVL C 273, 28.10.2008, s. 2).

      (135)  Ks. vuoden 2013 tilinpäätökset, s. 42.

      (136)  Ks. johdanto-osan 104 kappale: kertyneet korot lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston maksamaksi lisämaksuosuudeksi ja siten ne lisäsivät sen maksun määrää, jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto sai kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen.

      (137)  Ks. myös 7.6.1 jakso.

      (138)  Merkintäoikeuksien jälkeinen teoreettinen hinta (TERP) on yleisesti hyväksytty markkinamenetelmä pääomakorotuksen laimentumisvaikutuksen määrälliseksi mittaamiseksi.

      (139)  Lamia Bankin ja Lesvos-Limnos Bankin siirrettyjen varojen ja vastuiden ostoista ei ilmoitettu Kreikan kilpailuviranomaiselle, koska kummankin osuuspankin siirretyn osa liikevaihto ei ylittänyt lain 3959/2011 6 §:n 1 momentin ja saman lain 10 §:n 3 momentin a kohdan mukaista 15 miljoonan euron rajaa.

      (140)  Kreikan kilpailuviranomaisen päätös 542/VII/19.6.2012, julkaistu Kreikan virallisessa lehdessä (FEK B' 238/8.2.2013), saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf

      (141)  Ks. myös 7.5.1 jakso.

      (142)  Kreikan kilpailuviranomaisen päätös 568/VII/15.7.2013, julkaistu Kreikan virallisessa lehdessä (FEK B' 2460/1.10.2013), saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis707_1_1381133065.pdf

      (143)  Ks. pankin julkaisu ”NBG-Probank, Creating Value”, 24. huhtikuuta 2013, s. 8.

      (144)  Ks. rakenneuudistustiedonannon 28 kohta sekä komission päätös 2011/823/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, toimenpiteestä C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ja N 19/10), jonka on toteuttanut Alankomaiden valtio ABN AMRO Group NV:n (perustettu Fortis Bank Nederlandin ja ABN AMRO N:n fuusiossa) hyväksi, johdanto-osan 320 kohta (EUVL L 333, 15.12.2011, s. 1).

      (145)  Komissio toteaa myös, että osa pankin likviditeettitarpeista johtuu Kreikan rahoitusvakausrahaston epätyypillisestä osallistumisesta ensimmäiseen ja toiseen väliaikaisrahoitukseen sekä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen. Vastikkeena osallistumisestaan Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi pankille ERVV:n velkakirjoja käteisen sijasta. Pankki omistaa suuren määrän keskipitkän ja pitkän maturiteetin ERVV:n velkakirjoja, mikä lisää sen rahoitustarpeita verrattuna tilanteeseen, jossa pääomapohjan vahvistaminen olisi maksettu käteisenä. Tämä osa likviditeettitarpeista ei johdu epäasianmukaisesta liiketoimintamallista tai taseen rakenteesta. Se katoaa automaattisesti, kun ERVV:n velkakirjat erääntyvät.

      (146)  Rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetut taloudelliset ennusteet poikkeavat Kreikan keskuspankin vuonna 2013 suorittaman stressitestin tuloksista, sillä jälkimmäinen ei perustunut samoihin oletuksiin ja siinä otettiin huomioon muita Kreikan keskuspankin tekemiä mukautuksia.

      (147)  Ks. johdanto-osan 147 kappale.

      (148)  Kun kuuden kuukauden kuluessa takaisin maksettu tuki jätetään pois, tuen määrä vähenee 15,6 prosenttiin pankin riskipainotetuista omaisuuseristä.

      (149)  NBG:n vuosikertomus vuonna 2013 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

      (150)  Ks. liitteessä olevan sitoumusluettelon II luvussa oleva seitsemäs sitoumus.

      (151)  Ks. liitteessä olevan sitoumusluettelon II luvussa oleva neljäs sitoumus.

      (152)  Ks. liitteessä olevan sitoumusluettelon III luvussa oleva yhdestoista sitoumus.

      LIITE

         HELLEENIEN TASAVALTA

         VALTIOVARAINMINISTERIÖ

         PÄÄSIHTEERIN TOIMISTO

      Ateena kesäkuu 2014

         National Bank of Greece – Helleenien tasavallan sitoumukset

      Helleenien tasavalta varmistaa, että pankki toteuttaa 24 päivänä kesäkuuta 2014 toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa. Rakenneuudistussuunnitelma perustuu lisäyksessä I esitettyihin Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, makrotaloudellisiin oletuksiin ja sääntelyyn liittyviin oletuksiin.
      Helleenien tasavalta antaa täten seuraavat sitoumukset, jäljempänä ’sitoumukset’, jotka ovat kiinteä osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Sitoumukset sisältävät rakenneuudistussuunnitelmaan liittyvät sitoumukset, jäljempänä ’rakenneuudistussitoumukset’, sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja kaupallisia toimintoja koskevat sitoumukset.
      Sitoumukset tulevat voimaan rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä koskevan komission päätöksen, jäljempänä ’päätös’, hyväksymispäivänä.
      Rakenneuudistusjakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistusjakson ajan, ellei yksittäisessä sitoumuksessa toisin ilmoiteta.
      Teksti on tulkittava päätöksen valossa unionin lainsäädännön yleisessä kehyksessä ja viitaten neuvoston asetukseen (EY) N:o 659/99 (1).
      I LUKU   MÄÄRITELMÄT
      Näissä sitoumuksissa käytetyillä termeillä on seuraavat merkitykset:
      (1)
            Pankki
         : National Bank of Greece SA ja kaikki sen tytäryhtiöt. Siihen sisältyy näin ollen koko National Bank of Greece -konserni ja kaikki sen sekä kreikkalaiset että muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat.
      (2)
            Pääomaa tuottava tarjous pankkialalla
         : tarjous, joka johtaa pankin lakisääteisen vakavaraisuussuhteen paranemiseen ottaen huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, erityisesti transaktiosta kirjattu voitto/tappio ja myynnistä seuraava riskipainotettujen omaisuuserien väheneminen (tarvittaessa korjattuna jäljelle jäävistä rahoitusyhteyksistä johtuva riskipainotettujen omaisuuserien lisäys).
      (3)
            Pääomaa tuottava tarjous […]
         : tarjous, joka johtaa pankin lakisääteisen vakavaraisuussuhteen paranemiseen. Kaikkien tarjouksien, jotka ylittävät […] kirjanpitoarvon pankin kirjanpidossa, katsotaan automaattisesti olevan pääomaa tuottavia.
      (4)
            Myynnin toteutumispäivä
         : päivämäärä, jona myytävän liiketoiminnon laillinen omistusoikeus siirtyy ostajalle.
      (5)
            Myytävä liiketoiminto
         : kaikki liiketoiminnot ja omaisuuserät, jotka pankki sitoutuu myymään.
      (6)
            Voimaantulo
         : päätöksen hyväksymispäivämäärä.
      (7)
            Rakenneuudistusjakson loppu
         : 31 päivä joulukuuta 2018.
      (8)
            Ulkomaiset omaisuuserät tai Kreikan ulkopuoliset omaisuuserät
         : omaisuuserät, jotka liittyvät Kreikan ulkopuolisten asiakkaiden toimintoihin, riippumatta siitä, missä maassa omaisuuserät on kirjattu. Esimerkiksi Luxemburgissa kirjatut, mutta Kreikassa toimivien asiakkaiden toimintoihin liittyvät omaisuuserät eivät sisälly tähän määritelmään. Sitä vastoin Luxemburgissa tai Kreikassa kirjatut, mutta muissa Kaakkois-Euroopan valtioissa toimivien asiakkaiden toimintoihin liittyvät omaisuuserät katsotaan ulkomaisiksi omaisuuseriksi ja sisältyvät tähän määritelmään.
      (9)
            Ulkomaiset liiketoiminnot
         : pankin pankkialalla ja sen ulkopuolella toimivat tytäryhtiöt ja konttorit.
      (10)
            Ulkomaiset tytäryhtiöt
         : kaikki pankin pankkialalla ja sen ulkopuolella toimivat tytäryhtiöt Kreikan ulkopuolella.
      (11)
            Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta
         : pankin Kreikassa sijaitsevat pankkitoiminnot riippumatta siitä, missä omaisuuserät on kirjattu.
      (12)
            Kreikan ulkopuolella harjoitettava pankkitoiminta
         : pankin Kreikan ulkopuolella sijaitsevat pankkitoiminnot riippumatta siitä, missä omaisuuserät on kirjattu.
      (13)
            Kreikkalaiset tytäryhtiöt
         : kaikki pankin pankkialalla ja sen ulkopuolella toimivat tytäryhtiöt Kreikassa.
      (14)
            Toimitsijamies
         : yksi tai useampi pankista riippumaton komission hyväksymä ja pankin nimittämä luonnollinen tai oikeushenkilö; toimitsijamiehen tehtävänä on valvoa, että pankki noudattaa sitoumuksia.
      (15)
            Ostaja
         : yksi tai useampi luonnollinen tai oikeushenkilö, joka ostaa koko myytävän liiketoiminnon tai osan siitä.
      (16)
            Myynti
         : pankin omistaman omistusosuuden 100-prosenttinen myynti, ellei yksittäisessä sitoumuksessa toisin ilmoiteta.
      Sitoumuksissa näiden termien yksikkömuoto käsittää myös monikon (ja päinvastoin), ellei sitoumuksissa toisin ilmoiteta.
      II LUKU   RAKENNEUUDISTUSSITOUMUKSET

                  (1)

                     Konttorien määrä Kreikassa: Konttorien määrä Kreikassa on enintään […] 31 päivänä joulukuuta 2017.

                  (2)

                     Työntekijöiden määrä Kreikassa: Kokoaikaisten työntekijöiden määrä Kreikassa (Kreikassa harjoitettavat pankki- ja muut toiminnot) on enintään […] 31 päivänä joulukuuta 2017.

                  (3)

                     Kokonaiskustannukset Kreikassa: Kokonaiskustannukset Kreikassa (Kreikassa harjoitettavat pankki- ja muut toiminnot) ovat enintään […] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2017 (2).

                  (4)

                     Talletusten kustannukset Kreikassa: Palauttaakseen kannattavuutensa ennen varauksia Kreikan markkinoilla pankki vähentää rahoituskustannuksia vähentämällä Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia (mukaan lukien säästötalletukset, avistatalletukset ja määräaikaistalletukset sekä muut asiakkaille tarjottavat vastaavat tuotteet, joiden kustannuksista pankki vastaa) […].

                  (5)

                     Nettolainojen ja talletusten suhde Kreikassa: Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan osalta nettolainojen ja talletusten suhde on enintään 115 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2017. […]

                  (6)

                     Tuki Turkissa harjoitettaville toiminnoille: 30 päivään kesäkuuta 2018 asti pankki ei myönnä lisää […].
                  Pankki ei tue epäsuorasti Finansbankia siirtämällä lainoja tai muita omaisuuseriä jollekin toiselle pankin yksikölle.

                  (7)

                     Luopuminen […] ulkomaisten yritysten […] ja Finansbankin […] 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä: Pankki myy (myyntisopimuksen allekirjoitus) 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä ulkomaiset tytäryhtiönsä […] ja […] toimivan konttorinsa ulkomaisten toimintojensa vähentämiseksi.

                              (7.1)

                              […]

                              (7.2)

                              […]

                              (7.3)

                              […]

                  (8)

                     […] myynti: […]

                  (9)

                     Julkisesti noteerattujen arvopapereiden myynti: […] luopuu seuraavassa eritellystä julkisesti noteerattujen arvopapereiden salkusta, kun taas […] luopuu noteeraamattomien arvopapereiden salkusta: nämä salkut sisältävät kaikki yli […] miljoonan euron pääomasijoitukset sekä kaikki sijoitukset toissijaisiin velkakirjoihin ja hybridijoukkovelkakirjoihin lukuun ottamatta […].

                  (10)

                     Luopuminen pääomasijoitusalan tytäryhtiöstä: Pankki luovuttaa NBG Private Equity Funds -yhtiön […] mennessä. […]

                  (11)

                  Kaikkien näiden sitoumusten mukaisten myyntien osalta Helleenien tasavalta sitoutuu seuraavaan:

                              a.

                              Ostaja on pankista riippumaton, eikä sillä ole yhteyttä pankkiin.

                              b.

                              Ostaja ei saa myytävän liiketoiminnon ostamiseksi suoraa tai välillistä rahoitusta pankilta (3).

                              c.

                              Pankki ei saa 5 vuoden ajan myynnin toteutumisen jälkeen hankkia suoraa tai välillistä vaikutusvaltaa koko myytävään yritykseen tai osaan siitä ilman komission ennakolta antamaa hyväksyntää.

                  (12)

                     Investointipolitiikka: Kesäkuun 30 päivään 2017 asti pankki ei osta sijoituskelvottomia arvopapereita.
                  Sitoumus ei koske seuraavia arvopapereita (ulkopuolelle jäävät arvopaperit):

                              i)

                              […]

                              ii)

                              […]

                              iii)

                              […]

                              iv)

                              […]

                              v)

                              […]

                  (13)

                     Palkkakatto: […] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin […]. Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksen, palkkakattoa arvioidaan uudelleen 1 päivänä elokuuta 2013 annetun pankkitiedonannon mukaisesti. […]

            III LUKU   HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄÄ JA KAUPALLISIA TOIMINTOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET – VOIMASSAOLON JATKAMINEN JA MUUTOKSET

                  (1)

                  Pankki jatkaa Helleenien tasavallan 20 päivänä marraskuuta 2012 toimittamien hallinto- ja ohjausjärjestelmää ja kaupallisia toimintoja koskevien sitoumusten sekä sitoumusten III luku luvussa tehtyjen myöhempien muutosten täytäntöönpanoa 30 päivään kesäkuuta 2018. […]

                  (2)

                  Mikäli jotain yksittäistä sitoumusta ei sovelleta pankin tasolla, pankki ei saa käyttää kyseisen yksittäisen sitoumuksen soveltamisalaan kuulumattomia tytäryhtiöitä tai toimintoja kyseisen sitoumuksen kiertämiseen.

         A jakso.   Tehokkaan ja asianmukaisen sisäisen organisaation perustaminen

                  (3)

                  Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina hallinto- ja ohjausjärjestelmästä annetun lain 3016/2002 ja osakeyhtiöistä annetun lain 2190/1920 kaikkia säännöksiä ja etenkin yhtiökokouksen ja hallituksen kaltaisiin yrityselimiin liittyviä säännöksiä taatakseen selvän tehtävänjaon ja avoimuuden. Yhtiö- tai osakaskokouksen valtuudet rajoitetaan osakeyhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaisiin yhtiökokouksen tehtäviin erityisesti tiedonsaantioikeuksien osalta. Asiattoman vaikuttamisen liikkeenjohtoon mahdollistavat laajemmat valtuudet, jotka ulottuvat edellä mainittuja valtuuksia pidemmälle, kumotaan. Vastuu päivittäisestä operatiivisesta liikkeenjohdosta on yksiselitteisesti pankin toimivalla johdolla.

                  (4)

                  Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina Kreikan rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettavaa kehystä.

                  (5)

                  Pankki noudattaa Kreikan keskuspankin pääjohtajan päätöstä 2577/9.3.2006, sellaisena kuin se on voimassa, ylläpitääkseen erillisten yksikköjen ja konsernin tasolla tehokasta organisaatiorakennetta ja asianmukaista sisäisen valvonnan järjestelmää, joka sisältää kolme keskeistä pilaria, jotka ovat sisäinen tarkastus, riskinhallinta ja valvontatoiminnot, sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevia parhaita kansainvälisiä käytänteitä.

                  (6)

                  Pankilla on oltava tehokas sisäinen organisaatiorakenne, jotta varmistetaan, että sisäisestä tarkastuksesta ja riskinhallinnasta vastaavat osastot ovat täysin riippumattomia kaupallisista verkoista ja raportoivat suoraan hallitukselle. Tarkastuskomitea ja riskikomitea – jotka perustetaan hallitukseen – arvioivat kaikkia näiden osastojen esiin tuomia kysymyksiä. Asianmukaisessa sisäisen tarkastuksen perussäännössä ja riskinhallinnan perussäännössä täsmennetään näiden osastojen roolit, tehtävät ja resurssit. Näiden perussääntöjen on oltava kansainvälisten standardien mukaisia ja varmistettava osastojen täydellinen riippumattomuus. Luottopolitiikalla annetaan ohjeita ja määräyksiä lainojen myöntämisestä, lainojen hinnoittelu ja uudelleenjärjestely mukaan lukien.

                  (7)

                  Pankki julkaisee toimivaltaisille viranomaisille luettelon osakkeenomistajista, jotka omistavat vähintään 1 prosentin kantaosakkeista.

         B jakso.   Kaupalliset menettelyt ja riskien seuranta

         Yleiset periaatteet

                  (8)

                  Luottopolitiikassa täsmennetään, että kaikkia asiakkaita on kohdeltava tasapuolisesti muilla kuin luottoriskiin ja maksukykyyn liittyvillä syrjimättömillä menettelyillä. Luottopolitiikassa määritellään kynnysarvot, jotka ylittävä lainananto on hyväksyttävä korkeammalla johdon tasolla. Samanlaisia kynnysarvoja määritellään lainojen uudelleenjärjestelyä ja vaateiden ja riita-asioiden käsittelyä varten. Luottopolitiikalla keskitetään kansallisen tason päätöksenteko valikoituihin keskuksiin ja määrätään selvistä takeista, joilla varmistetaan sen määräysten johdonmukainen täytäntöönpano kaikessa Kreikassa harjoitettavassa pankkitoiminnassa.

                  (9)

                  Kaiken Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta pankki sisällyttää luottopolitiikan säännöt täysimääräisesti niiden lainojen myöntämis- ja rahoitusvirtaan ja maksujärjestelmiin.

         Erityiset määräykset

                  (10)

                  Sitoumusten III luvun 8–18 kohdassa lueteltuja erityisiä määräyksiä sovelletaan Kreikassa harjoitettaviin pankkitoimintoihin, ellei nimenomaisesti toisin ole mainittu.

                  (11)

                  Luottopolitiikassa on edellytettävä, että lainojen ja asuntolainojen hinnoittelun on noudatettava tiukkoja suuntaviivoja. Näihin suuntaviivoihin on sisällyttävä velvollisuus noudattaa tiukasti korkojen vaihteluvälejä koskevia vakiotaulukoita sen mukaan, millaisia lainan erääntymisaika, asiakkaan arvioitu luottoriski, toimitettujen vakuuksien odotettavissa oleva takaisinperittävyys (mukaan lukien mahdollisen likvidaation aikataulu), yleinen suhde pankkiin (talletusten määrä ja vakaus, palkkiorakenne ja muut ristikkäismyyntitoiminnot) ja pankin rahoituskustannukset ovat. Luodaan erityisiä lainattujen varojen luokkia (esimerkiksi markkinaehtoinen laina, asuntolaina tai vakuudellinen/vakuudeton laina), ja niiden hinnoittelukehys taulukoidaan asianmukaiseen luottopolitiikan taulukkoon, jota luottokomitea päivittää säännöllisesti. Mahdolliset poikkeukset on hyväksyttävä asianmukaisesti luottokomiteassa tai alemmalla tasolla, jos tämä sallitaan luottopolitiikassa. Räätälöidyissä transaktioissa, kuten syndikaattilainoissa tai hankerahoituksessa, on noudatettava samoja periaatteita ja otettava asianmukaisesti huomioon, että ne eivät ehkä sovi vakiomuotoisiin luottopolitiikan taulukoihin. Tämän hinnoittelupolitiikan rikkomiset on ilmoitettava toimitsijamiehelle.

                  (12)

                  Riskinhallintaosasto vastaa luottoriskin arvioinnista ja vakuuden arvostuksesta. Arvioidessaan lainan laatua riskinhallintaosasto toimii riippumattomasti, ja se antaa kirjallisen lausunnon varmistaakseen, että arvioinnissa käytettyjä perusteita sovelletaan johdonmukaisesti kaikkina aikoina ja kaikkiin asiakkaisiin pankin luottopolitiikan mukaisesti.

                  (13)

                  Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen suhteen pankki soveltaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta parhaiden kansainvälisten käytäntöjen perusteella tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla). Näissä rajoissa on otettava huomioon lainan erääntymisaika sekä toimitetun vakuuden laatu, ja niitä on verrattava keskeisiin vertailuarvoihin, muun muassa pääomaan.

                  (14)

                  Lainojen myöntäminen (4) siihen tarkoitukseen, että lainanottajat voivat ostaa pankin ja muiden pankkien (5) osakkeita tai hybridi-instrumentteja, on kielletty, oli lainanottaja (6) kuka tahansa. Tätä määräystä sovelletaan ja sen noudattamista seurataan pankin tasolla.

                  (15)

                  Kaikki samaan etuyhteyteen kuulumattomien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[…] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä] tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[…] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä […] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää […] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen.

                  (16)

                  Luottopolitiikassa annetaan selviä ohjeita lainojen uudelleenjärjestämisestä. Siinä määritellään selvästi, mitkä lainat voivat tulla kyseeseen ja missä olosuhteissa, ja esitetään ehdot, joita voidaan tarjota uudelleenjärjestelykelpoisille asiakkaille. Pankki varmistaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta, että kaikilla uudelleenjärjestelyillä pyritään lisäämään pankin tulevia takaisinperimisiä ja turvaamaan siten pankin etu. Uudelleenjärjestelytoimi ei missään tapauksessa saa vaarantaa pankin tulevaa kannattavuutta. Tätä varten pankin riskinhallintaosaston tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön asianmukaisia rakenneuudistuksen tehokkuutta koskevia raportointimekanismeja, tehdä perusteellisia analyyseja sisäisistä ja/tai ulkoisista parhaista käytänteistä, raportoida havaintonsa vähintään neljännesvuosittain luottokomitealle ja hallituksen riskikomitealle, ehdottaa toteuttamiskelpoisia parannuksia asiaan liittyviin menettelyihin ja käytäntöihin sekä raportoida niiden täytäntöönpanosta luottokomitealle ja hallituksen riskikomitealle.

                  (17)

                  Pankki ottaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta käyttöön vaateita ja riita-asioita koskevan politiikan, jolla pyritään maksimoimaan takaisinperintä ja estämään syrjintä tai suosiva kohtelu riita-asioiden hallinnoinnissa. Pankki varmistaa, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan pankin takaisinperinnän maksimoimiseksi ja sen rahoitustilanteen suojelemiseksi pitkällä aikavälillä. Tämän politiikan täytäntöönpanon rikkomisista on ilmoitettava toimitsijamiehelle.

                  (18)

                  Pankki seuraa luottoriskiä kehittyneiden varoitusten ja raporttien avulla, joiden ansiosta riskinhallintaosasto voi: i) tunnistaa lainojen arvonalentumisen ja maksukyvyttömyyden varhaiset merkit; ii) arvioida lainasalkun takaisinperittävyyttä (muun muassa vaihtoehtoisia takaisinmaksulähteitä, kuten yhteisvelallisia ja takaajia, sekä toimitettua vakuutta tai saatavilla olevaa, mutta toimittamatonta vakuutta); iii) arvioida pankin yleinen altistuminen yksittäisen asiakkaan tai tietyn salkun riskille, ja iv) ehdottaa tarvittaessa korjaavia ja parannustoimia hallitukselle. Nämä tiedot asetetaan toimitsijamiehen saataville.

         Pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia koskevat määräykset

                  (19)

                  Kaikkia pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia koskevia määräyksiä sovelletaan pankin tasolla.

                  (20)

                  Luottopolitiikassa omistetaan erityinen jakso säännöille, joilla säännellään suhteita pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin. Pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia ovat muun muassa työntekijät, osakkeenomistajat ja johtajat ja näiden puolisot, lapset ja sukulaiset sekä keskeisten työntekijöiden (eli luottopolitiikkaa koskevaan päätöksentekoon osallistuvien työntekijöiden), osakkeenomistajien tai johtajien tai näiden puolisoiden, lasten tai sukulaisten suoraan tai välillisesti hallitsemat oikeushenkilöt. Myös julkiset elimet tai valtion hallinnassa olevat organisaatiot, julkiset osakeyhtiöt tai valtion virastot katsotaan pankkiin etuyhteydessä oleviksi lainanottajiksi. Myös poliittisia puolueita kohdellaan luottopolitiikassa pankkiin etuyhteydessä olevina lainanottajina. Erityistä huomiota on kiinnitettävä päätöksiin, jotka koskevat nykyisille tai entisille työntekijöille, johtajille ja osakkeenomistajille ja näiden sukulaisille myönnettyjen lainojen uudelleenjärjestelyjä ja alaskirjauksia sekä asianmukaisuuden, arvostuksen, pidätysoikeuksien kirjauksen ja lainan vakuuden ulosmittauksen osalta noudatettavia toimintalinjoja. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien määritelmää on täsmennetty lähemmin erillisessä asiakirjassa.

                  (21)

                  Riskinhallintaosasto vastaa kaikkien sellaisten pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajaryhmien kartoittamisesta, jotka muodostavat yhden luottoriskin, seuratakseen asianmukaisesti luottoriskin keskittymistä.

                  (22)

                  Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen suhteen pankki soveltaa parhaiden kansainvälisten käytäntöjen perusteella tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin liittyvälle yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla).

                  (23)

                  Pankki seuraa erikseen altistumistaan pankkiin yhteydessä olevien lainanottajien riskille, julkissektorin yhteisöt ja poliittiset puolueet mukaan lukien. Uusien pankkiin etuyhteydessä oleville lainanottajille myönnettävien lainojen tuotanto (7) (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta (8)) ei saa olla suurempi kuin uusien lainojen kokonaistuotanto Kreikassa (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta). Sitoumusta on noudatettava kunkin pankkiin etuyhteydessä olevan lainanottajan (työntekijät, osakkeenomistajat, johtajat, julkisyhteisöt, poliittiset puolueet) osalta erikseen. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien luottoluokitus sekä hinnoitteluehdot ja heille mahdollisesti tarjottava uudelleenjärjestely eivät saa olla edullisempia kuin samanlaisille lainanottajille, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, tarjottavat ehdot, jotta taataan yhdenvertaiset toimintaedellytykset Kreikan taloudessa. Tämä velvoite ei koske olemassa olevia työntekijöiden eduksi perustettuja yleisiä ohjelmia, joilla näille tarjotaan tuettuja lainoja. Pankki raportoi kuukausittain tämän riskille altistumisen kehityksestä, uuden lainatuotannon määrästä ja luottokomiteassa käsiteltävistä viimeaikaisista lainapyynnöistä, jotka ovat suurempia kuin [[…] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä].

                  (24)

                  Työntekijöihin/johtajiin/osakkeenomistajiin sovellettavien lainanantoperusteiden on oltava yhtä tiukkoja kuin muihin lainanottajiin, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, sovellettavien perusteiden. Jos yhden työntekijän/johtajan/osakkeenomistajan kokonaisluottoriski on vakuudellisten lainojen osalta suurempi kuin […] kiinteää palkkaa vastaava määrä ja vakuudettomien lainojen osalta suurempi kuin […] kiinteää palkkaa vastaava määrä, riskistä on ilmoitettava viipymättä toimitsijamiehelle, joka voi puuttua asiaan ja lykätä lainan myöntämistä sitoumusten III luvun 25 kohdassa kuvatun menettelyn nojalla.

                  (25)

                  Kaikki pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[…] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä] tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[…] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä […] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää […] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen.

                  (26)

                  Sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyssä, joihin liittyy pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia, on noudatettava samoja vaatimuksia kuin muiden lainanottajien osalta. Lisäksi ongelmallisten omaisuuserien käsittelyä varten käyttöön otettuja puitteita ja toimintalinjoja arvioidaan ja parannetaan tarvittaessa. Tästä huolimatta edellytetään, että pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien järjestämättömistä lainoista raportoidaan erikseen vähintään lainattujen varojen luokan ja etuyhteydessä olevan lainanottajan tyypin mukaan eriteltyinä.

         C jakso:   Muut rajoitukset

      (27)
            Osingonjakokielto, kuponkikorkokielto, takaisinostokielto ja osto-oikeuksien hyödyntämiskielto
         : Ellei komissio erikseen myönnä poikkeusta, Helleenien tasavalta sitoutuu seuraavaan:

                  a)

                  Pankki ei maksa kuponkikorkoja hybridipääomainstrumenteista (eikä muista instrumenteista, joiden osalta kuponkikoron maksaminen on harkinnanvaraista) eikä osinkoa omien varojen instrumenteista tai toissijaisista velkainstrumenteista, ellei sillä lain mukaan ole velvollisuutta siihen. […] Pankki ei saa purkaa rahastojaan asettaakseen itsensä tällaiseen asemaan. Mikäli tässä sitoumuksessa tarkoitetun laillisen velvoitteen olemassaolosta on epäilyksiä, pankki toimittaa ehdotetun kuponkikoron tai osingon maksun komissiolle hyväksyttäväksi.

                  b)

                  Pankki ei osta takaisin omia osakkeitaan eikä hyödynnä osto-oikeuttaan tällaisten omien varojen instrumenttien ja toissijaisten velkainstrumenttien osalta.

                  c)

                  Pankki ei osta takaisin hybridipääomainstrumentteja.

            (28)
            Yritysostokielto
         : Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pankki ei hanki omistusosuuksia mistään yrityksestä sen paremmin omaisuuserien kuin osakkeiden vaihtona. Yritysostokieltoa sovelletaan sekä yrityksiin, joilla on yhtiön oikeudellinen asema, että omaisuuserien paketteihin, jotka muodostavat yrityksen (9).
      i)
            Komission ennakkohyväksyntää edellyttävä poikkeus
         : Kiellosta huolimatta pankki voi komission hyväksynnän saatuaan ja tarvittaessa Kreikan rahoitusvakausrahaston ehdotuksesta hankkia liiketoimintoja ja yrityksiä, jos se on poikkeuksellisissa olosuhteissa välttämätöntä rahoitusvakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi.
      ii)
            Poikkeus, joka ei edellytä komission ennakkohyväksyntää
         : Pankki voi hankkia omistusosuuksia yrityksistä edellyttäen, että

                  a)

                  pankin maksama hankinnan ostohinta on alle […] prosenttia pankin sitoumusten (10) voimaantulopäivän taseesta (11); ja

                  b)

                  pankin kaikista hankinnoista maksama kumulatiivinen hinta sitoumusten voimaantulosta rakenneuudistusjakson loppuun on alle […] prosenttia pankin sitoumusten voimaantulopäivän taseesta.

            iii)
            Toiminnot, jotka eivät kuulu yritysostokiellon piiriin
         : Yritysostokieltoa ei sovelleta hankintoihin, jotka ovat osa tavanomaista pankkitoimintaa sellaisten vaateiden hallinnan osalta, joita pankilla on vaikeuksissa olevia yrityksiä kohtaan.
      (29)
            Mainostamiskielto
         : Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että se pidättäytyy mainonnasta, jossa viitataan valtiontukeen, ja käyttämästä aggressiivisia kaupallisia strategioita, joita ei käytettäisi ilman Helleenien tasavallan tukea.
      IV LUKU   TOIMITSIJAMIES

                  (1)

                  Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pankki muuttaa komission hyväksymän ja pankin 16 päivänä tammikuuta 2013 nimittämän toimitsijamiehen toimeksiantoa ja jatkaa sitä rakenneuudistusjakson loppuun asti. Pankki myös laajentaa tätä toimeksiantoa niin, että se kattaa i) rakenneuudistussuunnitelman ja ii) kaikkien tässä luettelossa esitettyjen sitoumusten seurannan.

                  (2)

                  Neljä viikkoa sitoumusten voimaantulon jälkeen Helleenien tasavalta toimittaa komissiolle muutetun toimeksiannon täysimääräiset ehdot, joihin sisältyvät kaikki määräykset, joiden avulla toimitsijamies voi hoitaa näiden sitoumusten mukaiset velvollisuutensa.

                  (3)

                  Toimitsijamiestä koskevia lisämääräyksiä annetaan erillisessä asiakirjassa.

         Pääsihteeri

      Christina PAPAKONSTANTINOU

         (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

         (2)  Tähän määrään ei sisälly mitään TEKE/Skelos Exygiansisin (pankin kriisinratkaisusuunnitelma) kustannuksia.

         (3)  Tämä ei koske kiinteistön myymistä, jolloin pankki voi tarjota ostajalle rahoitusta, jos uusi luotto myönnetään varovaisten luotonantokäytänteiden mukaisesti. Varmistettaessa, että muiden kuin kreikkalaisten omaisuuserien purkamista koskevaa sitoumusta noudatetaan, otetaan huomioon uudet luotot, jotka kuuluvat muiden kuin kreikkalaisten omaisuuserien määritelmän piiriin.

         (4)  Tässä sitoumuksessa termiä ”lainat” on tulkittava laajasti kaikenlaiseksi rahoitukseksi, kuten luottojärjestelyksi ja takaukseksi.

         (5)  Selvennyksen vuoksi todettakoon, että ’muilla pankeilla’ tarkoitetaan mitä tahansa pankkia tai rahoituslaitosta maailmassa.

         (6)  Selvennyksen vuoksi todettakoon, että sitoumus koskee kaikkia lainanottajia, pankin yksityisasiakkaat mukaan lukien.

         (7)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että uusi lainatuotanto kattaa myös lainojen pidentämisen ja olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyn.

         (8)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että ”vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta” tarkoittaa uutta lainatuotantoa prosenttiosuutena edellisen vuoden lopussa vallinneesta lainakannasta. Riskipainotettujen omaisuuserien määrä on kyseinen määrä vuoden lopussa.

         (9)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että pankin pääomasijoituksista/riskipääomasta vastaava liiketoiminto ei kuulu tämän sitoumuksen soveltamisalaan. Niiden suhteen pankki esittää komissiolle virallisen pyynnön, johon sisältyy kyseisen yksikön liiketoimintasuunnitelma.

         (10)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että tässä sitoumuksessa tarkoitettu tase on yhtä kuin pankin kokonaisvarat.

         (11)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että jos komission hyväksyntä yritysostokiellon poistamiselle on saatu III luku luvun 28 kohdan i alakohdan mukaisesti, pankin sitoumusten voimaantulopäivän tase lasketaan siten, että se sisältää myös hankittujen yksikköjen omaisuuserät tai hankitut omaisuuserät hankintapäivämääränä.

      Lisäys I

         KREIKAN KOTIMAANTOIMINTOJA KOSKEVAT MAKROTALOUDELLISET ENNUSTEET

                  % vuotuinen kasvu (ellei muuta mainita)

                  2012

                  2013

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  Kumulatiivinen kasvuvauhti 2013–2017

                  Reaalinen BKT

                  – 6,4

                  – 4,2

                  0,6

                  2,9

                  3,7

                  3,5

                  6,4

                  Lainojen nimelliskasvu Kreikassa

                  – 6,4

                  – 4,2

                  0,6

                  2,9

                  3,7

                  3,5

                  6,4

                  BKT-deflaattori

                  – 0,8

                  – 1,1

                  – 0,4

                  0,4

                  1,1

                  1,3

                  1,3

                  Kiinteistöjen hinnat

                  – 11,7

                  – 10

                  – 5

                  0

                  2

                  3,5

                  Kotitalouksien käytettävissä oleva nimellistulo

                  – 8,8

                  – 9,5

                  – 0,3

                  – 0,4

                  2,6

                  3,6

                  – 4,5

                  Yksityissektorin talletukset

                  – 7

                  1,3

                  1

                  3,4

                  5

                  5

                  16,6

                  Työttömyys (%)

                  24,2

                  27

                  26

                  24

                  21

                  18,6

                  EKP:n rahoitusoperaatioiden korko (%)

                  0,75

                  0,5

                  0,5

                  1

                  1,5

                  1,75

                  Järjestämättömien lainojen muodostumishuippu

                  Vuoden 2014 jälkipuolisko

                  3 kuukauden Euribor (keskiarvo, %)

                  0,24

                  0,43

                  0,75

                  1,25

                  1,80

                  Pääsy pääomamarkkinoille – repot

                  KYLLÄ – Ei ylärajaa

                  Pääsy pääomamarkkinoille – vakuudellinen/etuoikeutettu vakuudeton

                  KYLLÄ – enintään 500 miljoonaa euroa omaisuuserälajia kohti

                  KYLLÄ – enintään 1 miljardi euroa omaisuuserälajia kohti

                  KYLLÄ – Ei ylärajaa