title: 2002/263/: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 263/02/KOL, tehty  18 päivänä joulukuuta 2002 , valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 36. kerran lisäämällä uusi luku 26A: Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille

text:
               25.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 139/8

      EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

   N:o 263/02/KOL,
   tehty 18 päivänä joulukuuta 2002,
   valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 36. kerran lisäämällä uusi luku 26A: Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1), ja erityisesti sen 61–63 artiklan,
   ottaa huomioon EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2), ja erityisesti sen 24 artiklan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan,
   SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:
   EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,
   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,
   EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (3)
       (4), erityisesti niiden 26 luvun sisältämät määräykset (monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille),
   Euroopan komissio antoi 7 päivänä maaliskuuta 2002 tiedonannon (5) periaatteista, joiden perusteella se arvioi suurille investointihankkeille myönnettävän alueellisen tuen yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa,
   Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta,
   ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,
   ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevassa luvussa ”Yleistä” olevan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi annettava Euroopan komissiota kuultuaan oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä,
   EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota,
   EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita asiasta 19 päivänä lokakuuta 2001 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1.

               Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi luku 26 A ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille”, joka on tämän päätöksen liitteessä I.

               2.

               Nykyisistä valtiontuen suuntaviivoista poistetaan synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskeva 22 luku ja moottoriajoneuvoalan valtiontukea koskeva 23 luku.

               3.

               Päätös annetaan tiedoksi EFTA-valtioille lähettämällä niille kirjeitse jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä I. EFTA-valtioita pyydetään ilmaisemaan suostumuksensa liitteen I mukaisiin ehdotettuihin aiheellisiin toimenpiteisiin 20 työpäivän sisällä, katso myös liitteessä I oleva 26A.9 kohta.

               4.

               Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä I.

               5.

               Päätös ja liite I julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa sen jälkeen, kun EFTA-valtiot ovat ilmoittaneet suostumuksensa aiheellisiin toimenpiteisiin.

               6.

               Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2002.

            Eftan valvontaviranomaisen puolesta

         Einar M. BULL

            Puheenjohtaja

         Hannes HAFSTEIN

            Kollegion Jäsen

      (1)  Jäljempänä ETA-sopimus.

      (2)  Jäljempänä valvonta- ja tuomioistuinsopimus.

      (3)  Jäljempänä valtiontuen suuntaviivat.

      (4)  Julkaistu alun perin
         Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA- täydennysosassa N:o 32.

      (5)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

      LIITE

         ”26A   MONIALAISET PUITTEET ALUEELLISESTA TUESTA SUURILLE INVESTOINTIHANKKEILLE
         26A.1   JOHDANTO: TOIMENPITEEN SOVELTAMISALA

                     (1)

                     Valvontaviranomainen hyväksyi 4 päivänä marraskuuta 1998 monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (1). Monialaisia puitteita alettiin soveltaa 1. tammikuuta 1999, aluksi kolmen vuoden kokeilujakson ajan. Vuonna 2001 niiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2002.

                     (2)

                     Näitä puitteita sovelletaan ainoastaan aluetukeen, sellaisena kuin se määritellään alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (2), jonka tavoitteena on edistää alkuinvestointeja, mukaan lukien alkuinvestointeihin liittyvä työpaikkojen luominen, ja joka myönnetään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan perusteella. Nämä puitteet eivät rajoita tukiehdotusten arviointia ETA-sopimuksen muiden määräysten, esimerkiksi 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Teräs- ja synteettikuituteollisuuden aloilla puitteita sovelletaan myös suurten yksittäisten tukien myöntämiseen pienille ja keskisuurille yrityksille, joita eivät koske muilla säännöksillä säädetyt poikkeukset. Puitteet eivät koske rakenneuudistustukea, johon sovelletaan jatkossakin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitettua valtiontukea koskevia valvontaviranomaisen suuntaviivoja (3). Nämä puitteet eivät myöskään vaikuta jo annettujen horisontaalisten sääntöjen soveltamiseen, kuten valvontaviranomaisen puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtiontuelle (4) ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (5).

                     (3)

                     Sellaisten alueellisten investointitukien, joita ei ole vapautettu valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta, tuki-intensiteetti määritellään näissä puitteissa vahvistettujen kriteereiden mukaan.

                     (4)

                     Nämä puitteet eivät edellytä ennakkoilmoitusta suurille investointihankkeille myönnettävästä tuesta, joka ei ylitä tiettyjä raja-arvoja edellyttäen, että tuki myönnetään valvontaviranomaisen hyväksymän tukiohjelman mukaisesti. Nämä puitteet eivät kuitenkaan vaikuta EFTA-valtioiden velvollisuuteen ilmoittaa uudesta yksittäisestä (tapauskohtaisesta) tuesta, jota ei ole vapautettu valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta. Näissä puitteissa vahvistetut säännöt koskevat myös tällaisten yksittäisten (tapauskohtaisten) valtiontukien arviointia.

               26A.2   TOIMENPITEEN TARPEELLISUUS

                     (1)

                     Valvontaviranomainen vahvistaa yleensä kaikille aluetukeen oikeutetuille alueille sellaiset enimmäistukimäärät, että ne luovat asianmukaisen kannustimen investoida tukialueiden kehitykseen. Koska niissä annetaan yhtenäinen enimmäismäärä, suurten hankkeiden tapauksessa ne yleensä ylittävät alueelliset haitat. Näiden puitteiden tarkoituksena on rajoittaa suurille hankkeille myönnettävä kannustin tasolle, jolla estetään mahdollisimman hyvin kilpailun tarpeeton vääristyminen.

                     (2)

                     Suuret investoinnit voivat edistää tehokkaasti alueellista kehitystä muun muassa houkuttelemalla muita yrityksiä alueelle ja ottamalla käyttöön kehittynyttä tekniikkaa sekä parantamalla työntekijöiden koulutusta. Epäsuotuisille alueille tyypillisillä vaikeilla ongelmilla on kuitenkin vähemmän vaikutusta näihin investointeihin. Ensiksi suuriin investointeihin liittyy mittakaavaetuja, jotka vähentävät sijoituspaikasta riippuvia alkukustannuksia. Toiseksi ne ovat monessa suhteessa riippumattomia alueesta, jolla investointi toteutetaan. Suurille investoinneille on helppo saada pääomaa ja luottoa maailmanmarkkinoilla eikä tietyn epäsuotuisan alueen rajoitetumpi rahoituspalvelujen tarjonta siten haittaa niitä. Suuria investointeja tekevät yritykset voivat lisäksi hankkia työvoimansa maantieteellisesti laajemmalta alueelta ja niiden on helpompi siirtää ammattitaitoista työvoimaa valitulle paikkakunnalle.

                     (3)

                     Jos suuret investoinnit hyötyvät täysimääräisistä alueellisista enimmäismääristä ja saavat siten runsaasti valtiontukea, kasvaa samaan aikaan riski kauppaan kohdistuvista vaikutuksista samoin kuin vääristävä vaikutus suhteessa muissa ETA-maissa toimiviin kilpailijoihin. Tämä johtuu siitä, että tuensaaja on todennäköisemmin merkittävä toimija asianomaisilla markkinoilla ja siten investointi, johon tukea myönnetään, voi muuttaa kilpailuedellytyksiä markkinoilla.

                     (4)

                     Lisäksi suuria investointeja tekevillä yrityksillä on yleensä huomattavaa neuvotteluvoimaa tuen myöntävien viranomaisten suhteen. Suuria hankkeita toteuttavat investoijat harkitsevatkin usein vaihtoehtoisia investointipaikkakuntia eri ETA-valtioissa, mikä voi johtaa aina vain suurempien tukilupausten kierteeseen, ja tukitaso voi lopulta olla paljon korkeampi kuin alueellisten haittojen korvaaminen edellyttäisi.

                     (5)

                     Tällaisten ’tukihuutokauppojen’ todennäköinen seuraus on, että suurten investointien tuki-intensiteetit ylittävät lisäkustannukset, joita aiheutuu investoinnin toteuttamisesta epäsuotuisalla alueella.

                     (6)

                     Tuki, joka ylittää vähimmäismäärän alueellisten haittojen korvaamiseksi, hyvin todennäköisesti johtaa kielteisiin vaikutuksiin (tehottomaan paikkakuntien valintaan), suurempaan kilpailun vääristymiseen ja hyvinvoinnin nettomenetyksiin, koska tuki on kallis tulonsiirto veronmaksajilta tuensaajille.

                     (7)

                     Viimeaikainen kokemus on osoittanut, että alueellista investointitukea saavat suuret investointihankkeet ovat pääomavaltaisempia kuin pienet investointihankkeet. Tämän vuoksi pienten investointihankkeiden suotuisampi kohtelu merkitsisi tukialueilla sellaisten hankkeiden suotuisampaa kohtelua, jotka ovat työvoimavaltaisempia ja siten edistävät työpaikkojen luomista ja työttömyyden vähentämistä.

                     (8)

                     Tietyt investointimuodot ovat omiaan aiheuttamaan vakavaa kilpailun vääristymistä ja niiden hyödyllinen vaikutus alueen kannalta on kyseenalainen. Tämä pätee erityisesti investointeihin aloilla, joilla yhdellä yrityksellä on suuri markkinaosuus tai joilla alan tuotantokapasiteetti kasvaa merkittävästi kyseisten tuotteiden kysynnän pysyessä samana. Yleisesti ottaen kilpailun vääristyminen on todennäköistä rakenteellisista ongelmista kärsivillä aloilla, joilla jo nykyinen tuotantokapasiteetti ylittää tuotteen kysynnän markkinoilla tai joilla kyseisten tuotteiden kysyntä laskee jatkuvasti.

               26A.3   SUURTEN INVESTOINTIHANKKEIDEN TUKITASOJEN ALENTAMINEN

                     (1)

                     Rajoittamatta alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja soveltuvuusperusteita ja 26A.3 luvun 4 kohdassa vahvistettua ilmoitusvelvollisuutta sekä 26A.8 luvussa vahvistettuja siirtymävaiheen sääntöjä, tukikelpoisia kustannuksia sisältäville investoinneille myönnettävään alueelliseen investointitukeen (6) sovelletaan alempaa aluetuen enimmäismäärää seuraavan asteikon mukaisesti:

                                 Tukikelpoiset kustannukset

                                 Tarkistettu tuen enimmäismäärä

                                 enintään 50 miljoonaa euroa

                                 100 % alueellisesta enimmäismäärästä

                                 50–100 miljoonaa euroa

                                 50 % alueellisesta enimmäismäärästä

                                 yli 100 miljoonaa euroa

                                 34 % alueellisesta enimmäismäärästä

                     (2)

                     Näin ollen sallitun tuen määrä yli 50 miljoonan euron hankkeelle lasketaan seuraavalla laskentakaavalla: tuen enimmäismäärä = R × (50 + 0,50 B + 0,34 C). Tässä kaavassa R on mukauttamaton alueellinen enimmäismäärä, B on 50–100 miljoonan euron suuruiset tukikelpoiset investoinnit ja C on 100 miljoonaa euroa ylittävät tukikelpoiset kustannukset, jos sellaisia on (7).

                     (3)

                     Esimerkiksi suuren yrityksen investoidessa 80 miljoonaa euroa tukialueelle, jolla tarkistamaton aluetuen enimmäismäärä on 25 prosenttia nettoavustusekvivalenttia (NAE), suurin sallittu tukimäärä olisi 16,25 miljoonaa euroa NAE, jolloin tuki-intensiteetti olisi 20,3 prosenttia NAE. Suuren yrityksen tehdessä 160 miljoonan euron investoinnin samalla alueella, suurin sallittu tukimäärä olisi 23,85 miljoonaa euroa NAE, jolloin tuki-intensiteetti olisi 14,9 prosenttia NAE.

                     (4)

                     EFTA-valtioiden on kuitenkin ilmoitettava erikseen alueellisesta investointituesta investoinneille, jos ehdotettu tuki ylittää 26A.3 luvun 1 kohdassa (8) vahvistetun asteikon ja siinä vahvistettujen sääntöjen nojalla 100 miljoonan euron investoinnille sallitun enimmäismäärän. Erikseen ilmoitettavat hankkeet eivät ole oikeutettuja investointitukeen, jos toinen seuraavista ehdoista täyttyy:

                                 (a)

                                 tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen osuus on investoinnin jälkeen yli 25 prosenttia,
                                 tai

                                 (b)

                                 hankkeella luotu kapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoiden koosta mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua.

                           EFTA-valtiolla on todistustaakka osoittaa, että a ja b alakohtien mukaisia tilanteita ei esiinny (9). Sovellettaessa a ja b alakohtaa todettavissa oleva kulutus määritellään Prodcom-luokittelun (10) soveltuvalla tasolla Euroopan talousalueella tai, jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla, muun asianomaisille tuotteille yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla.

               26A.4   TUKI TERÄSTEOLLISUUDEN INVESTOINTIHANKKEILLE KIELLETÄÄN

                     (1)

                     Näiden puitteiden liitteessä B määritellyn terästeollisuuden osalta (11) valvontaviranomainen toteaa, että EHTY:n teräsalan yritykset ovat toimineet suhteellisen kauan ilman investointitukea, jota on ollut muiden teollisuuden alojen saatavilla. Teräsyritykset ovat ottaneet tämän tosiasian huomioon strategioissaan ja tottuneet siihen. Ottaen huomioon teräsalan erityispiirteet (erityisesti alan rakenne, ylikapasiteetti sekä Euroopan laajuisesti että maailmanlaajuisesti, pääomavaltaisuus, useimpien terästehtaiden sijainti aluetukeen oikeutetuilla alueilla, teräsalan rakenneuudistukseen ja terästeollisuusalueiden talouden muuntamiseen käytettyjen julkisten varojen runsaus) ja löyhempien valtiontukisääntöjen soveltamisesta saadut aiemmat kokemukset tuntuu perustellulta jatkaa investointituen kieltämistä teräsalalla investoinnin koosta riippumatta. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että aluetuki terästeollisuudelle ei sovellu yhteismarkkinoille. Yhteismarkkinoille soveltumatonta ovat myös suuret yksittäiset tukierät pienille ja keskisuurille yrityksille, joille ei myönnetä poikkeuslupaa muissa säännöksissä.

               26A.5   INVESTOINTIHANKKEET RAKENTEELLISISTA ONGELMISTA KÄRSIVILLÄ ALOILLA LUKUUN OTTAMATTA TERÄSTEOLLISUUTTA

                     (1)

                     Valvontaviranomainen on aina katsonut johdonmukaisesti, että investoinnit aloilla, joilla jo on runsaasti ylikapasiteettia tai ylikapasiteetin riski taikka joilla kysyntä laskee jatkuvasti, lisäävät kilpailun vääristymisen vaaraa eikä niihin liity tarvittavaa tasapainottavaa hyötyä kohdealueelle. Asianmukainen tapa ottaa huomioon, että tällaisista investoinneista on vähemmän alueellista hyötyä, on laskea investointituki rakenteellisista ongelmista kärsivillä aloilla muilla aloilla sallittua tukea pienemmäksi.

                     (2)

                     Tähän saakka moniin herkkiin teollisuusaloihin on sovellettu erityisiä tiukempia valtiontukisääntöjä (12). Edellisten monialaisten puitteiden 26.1 luvun 3 kohdan mukaisesti näiden erityisten alakohtaisten sääntöjen soveltamista jatketaan.

                     (3)

                     Yhtenä aikaisempien monialaisten puitteiden tavoitteena oli mahdollistaa voimassa olevien alakohtaisten sääntöjen korvaaminen yhtenäisellä välineellä. Jollei jäljempänä 26A.8 luvussa vahvistetuista siirtymävaiheen säännöistä muuta johdu, valvontaviranomainen aikoo tällä tarkistuksella sisällyttää kyseiset herkät teollisuusalat näihin puitteisiin.

                     (4)

                     Joulukuun 31 päivään 2003 mennessä alat, joilla on vakavia rakenteellisia ongelmia, määritellään puitteiden liitteenä olevassa alaluettelossa. Näillä aloilla ei hyväksytä alueellista investointitukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä luvussa vahvistettujen määräysten soveltamista.

                     (5)

                     Alaluetteloa laadittaessa vakavat rakenteelliset ongelmat määritetään periaatteessa todettavissa olevaa kulutusta koskevien tietojen perusteella CPA-luokituksen soveltuvalla tasolla (13) Euroopan talousalueella, tai jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla, muun asianomaisille tuotteille yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla. Vakavia rakenteellisia ongelmia katsotaan olevan, jos kyseinen ala on taantuva ala (14). Alaluetteloa päivitetään määräajoin. Päivitysajankohdat määritellään alaluettelosta päätettäessä.

                     (6)

                     Valvontaviranomaiselle on ilmoitettava 1 päivästä tammikuuta 2004 erikseen kaikista alaluettelossa mainituilla vakavista rakenteellisista ongelmista kärsivillä aloilla myönnetyistä alueellisista investointituista investointihankkeille, joiden tukikelpoiset kustannukset ylittävät määrän, jonka valvontaviranomainen vahvistaa alaluettelon laatimisen yhteydessä (15). Valvontaviranomainen tutkii ilmoitukset seuraavien sääntöjen mukaisesti: tukihankkeen on ensinnäkin noudatettava alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja yleisiä arviointiperusteita; toiseksi 26A.11 luvun 3 kohdassa määritellyt tukikelpoiset kustannukset, jotka ylittävät valvontaviranomaisen alaluettelon laatimisajankohtana määrittelemän määrän, eivät ole oikeutettuja investointitukeen muissa kuin 26A.5 luvun 7 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

                     (7)

                     Poiketen 26A.5 luvun 6 kohdasta valvontaviranomainen voi sallia investointituen alaluettelossa mainituille aloille näiden puitteiden 26A.3 luvussa vahvistettujen tuki-intensiteettien mukaisesti, jos EFTA-valtio osoittaa, että asianomaisen tuotteen markkinat kasvavat nopeasti, vaikka alan katsotaan olevan taantuva (16).

               26A.6   JÄLKIKÄTEISVALVONTA

                     (1)

                     Laatiessaan näitä puitteita valvontaviranomainen on pyrkinyt varmistamaan, että ne ovat mahdollisimman selkeät ja yksiselitteiset, ennustettavat ja tehokkaat eivätkä rasita hallintoa enemmän kuin on tarpeen.

                     (2)

                     Avoimuuden ja tehokkaan valvonnan varmistamiseksi on aiheellista laatia malli (ks. liite A), jonka mukainen yhteenveto EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle aina myöntäessään tukea yli 50 miljoonan euron investoinneille näiden puitteiden nojalla. Pannessaan täytäntöön näiden puitteiden soveltamisalaan kuuluvia tukia EFTA-valtioiden on toimitettava tämä yhteenveto valvontaviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa päivästä, jona toimivaltainen viranomainen myönsi tuen.

                     (3)

                     EFTA-valtioiden on laadittava yksityiskohtaiset asiakirjat näiden puitteiden soveltamisalaan kuuluvan yksittäisen tuen myöntämisestä. Kyseisten asiakirjojen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot sen varmistamiseksi, että näissä puitteissa määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä on noudatettu. EFTA-valtioiden on säilytettävä tiedot yksittäisestä tuesta 10 vuotta tuen myöntämisestä. Kirjallisesta pyynnöstä asianomaisen EFTA-valtion on toimitettava valvontaviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa tai pyynnössä mahdollisesti vahvistetun pidemmän ajan kuluessa kaikki tiedot, joita valvontaviranomainen pitää tarpeellisina sen arvioimiseksi, onko näiden puitteiden säännöksiä noudatettu.

               26A.7   PUITTEIDEN VOIMASSAOLOAIKA

                     (1)

                     Näitä puitteita sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Valvontaviranomainen arvioi puitteet ennen 31 päivää joulukuuta 2009. Valvontaviranomainen voi muuttaa näitä puitteita ennen 31 päivää joulukuuta 2009 kilpailupolitiikkaan liittyvistä merkittävistä syistä tai ottaakseen huomioon muut ETA-politiikan alat taikka kansainväliset sitoumukset. Puitteiden tarkistus ei kuitenkaan vaikuta investointitukien kieltoon terästeollisuuden alalla.

                     (2)

                     Liitteessä B määritellyn terästeollisuuden alan osalta näitä puitteita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003. Voimassa olevia tiettyjä EHTY:n soveltamisalan ulkopuolisia terästeollisuuden aloja (17) koskevia alakohtaisia sääntöjä ei enää sovelleta tästä päivästä alkaen. Liitteessä C määriteltyyn moottoriajoneuvoalaan ja liitteessä D määriteltyyn synteettikuitualaan näitä puitteita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta. Kuitenkin ilmoitukset, jotka valvontaviranomainen on kirjannut ennen 1 päivää tammikuuta 2003 moottoriajoneuvoalalle ja synteettikuitualalle, tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.

                     (3)

                     Muilla kuin 26A.7 luvun 2 kohdassa mainituilla aloilla puitteiden sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Aikaisempia monialaisia puitteita sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003. Kuitenkin ilmoitukset, jotka valvontaviranomainen on kirjannut ennen 1 päivää tammikuuta 2004, tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.

                     (4)

                     Valvontaviranomainen tutkii ilman sen hyväksyntää myönnettyä investointitukea ETA-sopimuksen kannalta:

                                 (a)

                                 näissä puitteissa vahvistettujen perusteiden mukaan, jos tuki on myönnetty

                                             —

                                             1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen investointitukena teräsalalle,

                                             —

                                             1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen investointitukena moottoriajoneuvoalalle ja synteettikuitualalle,

                                             —

                                             1 päivänä tammikuuta 2004 tai sen jälkeen investointitukena muille näiden puitteiden soveltamisalaan kuuluville aloille,

                                 (b)

                                 tuen myöntämishetkellä voimassa olevien perusteiden mukaan kaikissa muissa tapauksissa.

               26A.8   SIIRTYMÄVAIHEEN MÄÄRÄYKSET

                     (1)

                     Edellä 26A.5 luvun 4 kohdassa tarkoitetun alaluettelon soveltamisen alkamispäivään saakka:

                                 (a)

                                 myönnettävän alueellisen investointituen enimmäisintensiteetti liitteessä C määritellyllä moottoriajoneuvoalalla hyväksytyn tukiohjelman perusteella hankkeille, joiden tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa tai tukisumma yli 5 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna, on 30 prosenttia vastaavan aluetuen enimmäismäärästä (18);

                                 (b)

                                 liitteessä D määritellyn synteettikuituteollisuuden investointihankkeiden yhteydessä syntyneet kustannukset eivät ole oikeutettuja investointitukeen.

                     (2)

                     Ennen 26A.5 luvun 4 kohdassa tarkoitetun alaluettelon voimaantulopäivää valvontaviranomainen päättää, missä laajuudessa liitteessä C määritelty moottoriajoneuvoala ja liitteessä D määritelty synteettikuituala on sisällytettävä alaluetteloon.

                     (3)

                     Laivanrakennusteollisuudessa ETA:n sekakomitean päätöksessä N:o 12/99 vahvistetut nykyiset säännöt ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2003. Ennen tätä päivää valvontaviranomainen päättää, tuleeko laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki kuulumaan näiden puitteiden soveltamisalaan ja sisällytetäänkö se alaluetteloon.

               26A.9   AIHEELLISET TOIMENPITEET

                     (1)

                     Näissä puitteissa vahvistettujen sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi valvontaviranomainen ehdottaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisia aiheellisia toimenpiteitä. Näihin aiheellisiin toimenpiteisiin sisältyy seuraavaa:

                                 (a)

                                 nykyisten aluetukikarttojen muuttaminen mukauttamalla:

                                             —

                                             1 päivästä tammikuuta 2003 nykyisiä aluetuen enimmäismääriä tuki-intensiteetteihin, jotka johtuvat näiden puitteiden 26A.4 luvussa vahvistetuista säännöistä,

                                             —

                                             1 päivästä tammikuuta 2003 nykyisiä aluetuen enimmäismääriä tuki-intensiteetteihin, jotka johtuvat näiden puitteiden 26A.8 luvussa vahvistetuista säännöistä,

                                             —

                                             1 päivästä tammikuuta 2004 nykyisiä aluetuen enimmäismääriä tuki-intensiteetteihin, jotka johtuvat näiden puitteiden 26A.3 luvussa vahvistetuista säännöistä,

                                 (b)

                                 tarkistetaan kaikkia alueellisia tukiohjelmia, sellaisina kuin ne määritellään alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa, mukaan lukien ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla ilmoitusvelvollisuudesta vapautettuja, jotta varmistettaisiin myönnettyjen alueellisten investointitukien osalta, että

                                             (i)

                                             ohjelmat noudattavat 1 päivästä tammikuuta 2004 aluetuen enimmäismääriä, jotka on vahvistettu a alakohdan mukaisesti muutetuissa aluetukikartoissa siltä osin kuin on kyse muista kuin 26.A.7 luvun 2 kohdassa mainituista aloista,

                                             (ii)

                                             niissä edellytetään erillistä ilmoitusta alueellisesta investointituesta, kun tuki ylittää 100 miljoonan euron investoinnille näiden puitteiden 26A.3 luvun 1 kohdan asteikon nojalla sallitun enimmäismäärän 1 päivästä tammikuuta 2004,

                                             (iii)

                                             niiden soveltamisalan ulkopuolelle jää tuki terästeollisuudelle 1 päivästä tammikuuta 2003,

                                             (iv)

                                             niiden soveltamisalan ulkopuolelle jää tuki synteettikuituteollisuudelle 1 päivästä tammikuuta 2003 siihen asti kunnes alaluetteloa aletaan soveltaa,

                                             (v)

                                             niissä rajoitetaan 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen ja alaluettelon voimaantuloon saakka liitteessä C määritellyllä moottoriajoneuvoalalla alueellinen investointituki hankkeille, joiden tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa tai tukisumma yli 5 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna, 30 prosenttiin vastaavasta aluetuen enimmäismäärästä,

                                 (c)

                                 varmistetaan, että edellä 26A.6 luvun 2 kohdassa mainitut yhteenvedot toimitetaan valvontaviranomaiselle heti näiden puitteiden voimaantulosta alkaen,

                                 (d)

                                 varmistetaan, että 26A.6 luvun 3 kohdassa tarkoitettuja arkistoja aletaan pitää heti näiden puitteiden voimaantulosta alkaen,

                                 (e)

                                 noudatetaan 31 päivään joulukuuta 2003 suurille investointihankkeille myönnettävää alueellista tukea koskevien aikaisempien monialaisten puitteiden sääntöjä ja erityisesti niissä vahvistettuja ilmoitusvaatimuksia.

                     (2)

                     EFTA-valtioiden on tehtävä tarpeelliset muutokset 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä lukuun ottamatta terästeollisuuden alaa, synteettikuitualaa ja moottoriajoneuvoalaa, joilla tehtäviä muutoksia on alettava soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien. EFTA-valtioita kehotetaan ilmoittamaan erikseen suostumuksensa ehdotettuihin aiheellisiin toimenpiteisiin 20 työpäivän kuluessa siitä, kun niille on annettu toimenpiteitä koskeva kirje tiedoksi. Jos EFTA-valtio ei vastaa kirjeeseen, valvontaviranomainen olettaa, että asianomainen valtio ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä.

               26A.10   ILMOITUSVELVOLLISUUS

                     (1)

                     EFTA-valtioita kehotetaan käyttämään näiden puitteiden liitteenä (liite E) olevaa ilmoituslomaketta ilmoittaessaan tukiehdotuksista näiden puitteiden nojalla.

               26A.11   KÄYTETTYJEN KÄSITTEIDEN MÄÄRITELMÄT

                     (1)

                     Näissä puitteissa käytetyt käsitteet määritellään seuraavasti:

               Investointihanke

                     (2)

                     ’Investointihankkeella’ tarkoitetaan alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen 25.4 luvussa määriteltyä alkuinvestointia. Investointihanketta ei saa jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin näiden puitteiden soveltamisen välttämiseksi. Sovellettaessa näitä puitteita investointihanke käsittää kaikki yhden tai useamman yrityksen tietyllä investointipaikalla kolmen vuoden aikana tekemät kiinteät investoinnit. Näissä puitteissa tuotantopaikalla tarkoitetaan fyysisen tai toiminnallisen yhteyden yhdistämää kiinteiden omaisuuserien muodostamaa kokonaisuutta, jota taloudelliselta kannalta ei voida jakaa ja jolla on tarkoin määritelty tekninen tehtävä ja selvät tavoitteet, kuten tietyn tuotteen tuotanto. Jos kahta tai useampaa tuotetta valmistetaan samoista raaka-aineista, näiden tuotteiden tuotantoyksiköiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotantopaikan.

               Tukikelpoiset kustannukset

                     (3)

                     ’Tukikelpoiset kustannukset’ määritellään alueellista valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

               Aluetuen enimmäismäärä

                     (4)

                     ’Aluetuen enimmäismäärällä’ tarkoitetaan suurille yrityksille sallittua tuen enimmäisintensiteettiä kyseisellä tukialueella tuen myöntämishetkellä.
                     Tuen enimmäisintensiteetit määritetään alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti valvontaviranomaisen hyväksymän aluetukikartan perusteella.

               Asianomainen tuote

                     (5)

                     ’Asianomaisella tuotteella’ tarkoitetaan investointihankkeessa tarkoitettua tuotetta ja soveltuvissa tapauksissa sitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavaa tuotetta taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavaa tuotetta. Kun hanke koskee välituotetta, jota ei juurikaan myydä markkinoilla, asianomaisen tuotteen katsotaan käsittävän myös tuotantoketjun jälkipään tuotteet.

               Todettavissa oleva kulutus

                     (6)

                     Asianomaisen tuotteen ’todettavissa oleva kulutus’ on tuotanto plus tuonti miinus vienti.

                     (7)

                     Kun valvontaviranomainen määrittelee asianomaisen tuotteen todettavissa olevan kulutuksen keskimääräisen vuotuisen kasvun näiden puitteiden mukaisesti, se ottaa huomioon kehityssuuntauksen merkittävän muutoksen.

                     (8)

                     Kun investointihanke koskee palvelualaa, valvontaviranomainen käyttää markkinoiden koon ja kehityksen arvioinnissa todettavissa olevan kulutuksen asemasta kyseessä olevista palveluista kertynyttä liikevaihtoa kyseisille tuotteille yleisesti hyväksytyllä markkinasegmentillä, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla.

            MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE A
            [JÄLKIKÄTEISVALVONTAAN KÄYTETTÄVÄ MALLI]

                        —

                        Tukiohjelman nimike (tai maininta siitä, että kyseessä on tapauskohtainen tuki)

                        —

                        Tukea myöntävä viranomainen

                        —

                        Jos tuen oikeusperusta on valvontaviranomaisen hyväksymä tukiohjelma, on ilmoitettava hyväksymispäivä ja valtiontukiasian viitenumero

                        —

                        Alue ja kunta

                        —

                        Yrityksen nimi, onko kyse pk-yrityksestä vai suuresta yrityksestä ja mahdollisten emoyhtiöiden nimet

                        —

                        Hankkeen laatu: onko kyseessä uusi tuotantolaitos vai kapasiteetin laajentaminen tai muu hanke

                        —

                        Hankkeen kestoaikana investoitavien pääomamenojen kokonaismäärä ja tukikelpoisten kustannusten määrä

                        —

                        Tuen nimellismäärä ja sen brutto- ja nettoavustusekvivalentti

                        —

                        Tuen maksamiselle mahdollisesti asetetut edellytykset

                        —

                        Kyseessä olevat tuotteet tai palvelut ja niiden Prodcom-luokitus tai CPA-luokitus palvelualan hankkeiden osalta

            MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE B
            TERÄSTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA
            Monialaisissa puitteissa terästeollisuuden alalle lasketaan yritykset, jotka harjoittavat seuraavassa taulukossa lueteltujen terästuotteiden tuotantoa:

                        Tuote

                        Yhdistetyn nimikkeistön alanimike (19)

                        Harkkorauta

                        7201

                        Ferroseokset

                        7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11

                        Rautamalmista suoraan pelkistämällä saadut rautapohjaiset tuotteet sekä muut huokoiset rautapohjaiset tuotteet

                        7203

                        Rauta ja seostamaton teräs

                        7206

                        Välituotteet, rautaa tai seostamatonta terästä

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, rautaa tai seostamatonta terästä

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Muut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Ruostumaton teräs

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Tangot, ruostumatonta terästä

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Levyvalmisteet, muuta seosterästä

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Tangot, muuta seosterästä

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Ponttirauta ja -teräs

                        7301 10 00

                        Kiskot ja ratapölkyt

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Saumattomat putket ja profiiliputket

                        7303; 7304

                        Hitsatut rauta- ja teräsputket, joiden ulkoläpimitta on suurempi kuin 406,4 mm

                        7305

            MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE C
            MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA
            ’Moottoriajoneuvoalalla’ tarkoitetaan joko valmistajan suoraan tai ’ensisijaisen alihankkijan’’kokonaishankkeen’ osana toteuttamaa ’moottoriajoneuvojen’, moottoriajoneuvoihin tarkoitettujen ’moottorien’, moottoriajoneuvoihin tai moottoreihin tarkoitettujen ’moduulien tai alajärjestelmien’ kehittämistä, valmistamista ja asentamista.

                        (a)

                           Moottoriajoneuvot

                        ’Moottoriajoneuvolla’ tarkoitetaan henkilöautoja, pakettiautoja, kuorma-autoja, vetoautoja, linja-autoja ja muita hyötyajoneuvoja. Tähän ryhmään eivät kuulu kilpa-autot, tieverkon ulkopuoliseen käyttöön tarkoitetut ajoneuvot (esimerkiksi lumiaurat tai henkilökuljetukseen golfkentillä tarkoitetut ajoneuvot), moottoripyörät, perävaunut, maa- ja metsätaloustraktorit, asuntovaunut, erikoismoottoriajoneuvot (paloautot tai työpaja-autot), dumpperit, itseliikkuvat trukit (esimerkiksi haarukkatrukit, haaratrukit, lavatrukit) ja armeijan käyttöön tarkoitetut sotilasajoneuvot.

                        (b)

                           Moottoriajoneuvoihin tarkoitetut moottorit

                        ’Moottoriajoneuvoihin tarkoitetuilla moottoreilla’ tarkoitetaan diesel- ja ottomoottoreita sekä sähkö-, turbiini-, kaasu-, sekamoottoreita tai muita edellä määriteltyihin ’moottoriajoneuvoihin’ tarkoitettuja moottoreita.

                        (c)

                           Moduulit ja alajärjestelmät

                        ’Moduulilla’ tai ’alajärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoon tai moottoriin tarkoitettujen tärkeimpien osien kokonaisuutta, jonka ensisijainen alihankkija on valmistanut, koonnut tai asentanut ja toimittanut tietokoneistetun tilauksen perusteella tai JOT-periaatteella. Hankintaan ja varastointiin liittyvät logistiikkapalvelut sekä yhteensopivien työvaiheiden alihankinta (esimerkiksi osien maalaus), jotka tapahtuvat valmistusprosessin aikana, on myös katsottava sisältyväksi moduuliin tai alajärjestelmään.

                        (d)

                           Ensisijaiset alihankkijat

                        ’Ensisijaisella alihankkijalla’ tarkoitetaan valmistajasta riippumatonta tai riippuvaista toimittajaa, joka jakaa tutkimusta ja kehitystä koskevan vastuun (12) ja joka valmistaa, asentaa ja/tai toimittaa moottoriajoneuvoteollisuuden yritykselle alajärjestelmiä tai moduuleja tuotanto- tai asennusvaiheessa. Tämä yritys toimii yleensä yhteistyössä valmistajan kanssa mallin elinaikaa kestoltaan vastaavan sopimuksen perusteella (sopimus on esimerkiksi voimassa mallin uudistamiseen asti). Ensisijainen alihankkija voi myös toimittaa palveluja, erityisesti hankintakeskuksen hallintoon liittyviä logistiikkapalveluja.

                        (e)

                           Kokonaishanke

                        Valmistaja voi sisällyttää samaan investointikohteeseen tai yhdelle taikka useammalle tietyllä läheisellä maantieteellisellä etäisyydellä (13) sijaitsevalle teollisuusalueelle yhden tai useamman ensisijaisen alihankintaprojektin, jonka tarkoituksena on varmistaa valmistajan hankkeeseen kuuluviin ajoneuvoihin tai moottoreihin tarkoitettujen moduulien tai alajärjestelmien toimittaminen. ’Kokonaishankkeella’ tarkoitetaan kaikkien näiden hankkeiden kokonaisuutta. Kokonaishankkeen kesto on sama kuin moottoriajoneuvon valmistajan investointihankkeen kesto. Jotta ensisijaisen alihankkijan investointi voi kuulua kokonaishankkeen määritelmään, ainakin puolet tästä investoinnista aiheutuvasta tuotannosta on toimitettava kyseiselle valmistajalle kyseiseen tehtaaseen.

            MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE D
            SYNTEETTIKUITUTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ MONIALAISTEN PUITTEIDEN KANNALTA
            Näissä monialaisissa puitteissa synteettikuituteollisuus määritellään seuraavasti:

                        —

                        polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella/teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta,
                        tai

                        —

                        polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristuksella valmistamiseen käytettyjen koneiden osalta,
                        taikka

                        —

                        mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhtymään kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin, ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu tällaiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta.

            MONIALAISTEN PUITTEIDEN LIITE E
            ILMOITUSLOMAKE (20)

            1 OSA — EFTA-VALTIO
            Tiedot ilmoituksen tekevästä viranomaisesta
            1.1.2   Ilmoituksen tekevän viranomaisen nimi ja osoite
            1.1.3   Lisätietoja antavan henkilön (tai henkilöiden) nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema
            Tiedot yhteyshenkilöstä pysyvässä edustustossa
            1.2.1   Lisätietoja antavan henkilön nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema
            2 OSA — TUENSAAJA
            Hankkeeseen investoivan yhtiön (yhtiöiden) rakenne
            2.1.1   Tuensaajan yksilöinti
            2.1.2   Jos tuensaaja on eri oikeushenkilö kuin yritys, joka rahoittaa hanketta tai jolle tuki maksetaan, selvitys myös näistä eroista
            2.1.3   Tuensaajan emokonsernin yksilöinti, konsernirakenne ja kunkin emoyhtiön omistussuhteet
            Hankkeeseen investoivasta yrityksestä tai investoivista yrityksistä seuraavat tiedot viimeiseltä kolmelta tilivuodelta:
            2.2.1   Maailmanlaajuinen liikevaihto, liikevaihto Euroopan talousalueella, liikevaihto kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa
            2.2.2   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta (konsolidoidusti laskettuna)
            2.2.3   Työntekijöiden lukumäärä maailmanlaajuisesti, Euroopan talousalueella ja kyseisessä EFTAn jäsenvaltiossa
            2.2.4   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseessä olevassa jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella
            2.2.5   Tarkastetut tilinpäätösasiakirjat ja vuosikertomus kolmelta viime vuodelta
            Jos investointi tehdään ennestään olemassa olevalla tuotantopaikalla, seuraavat tiedot kyseisen tuotantopaikan kolmelta viimeiseltä tilivuodelta:
            2.3.1   Liikevaihto yhteensä
            2.3.2   Voitto verojen jälkeen ja kassavirta
            2.3.3   Työllistäminen
            2.3.4   Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseessä olevassa EFTAn jäsenvaltiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella
            3 OSA — JULKINEN TUKI
            Jokaisesta ehdotetusta julkista tukea koskevasta toimenpiteestä on toimitettava seuraavat tiedot:
            Yksityiskohdat
            3.1.1   Tukiohjelman nimike (tai maininta siitä, että kyseessä on tapauskohtainen tuki)
            3.1.2   Oikeusperusta (laki tai asetus jne.)
            3.1.3   Tukea myöntävä viranomainen
            3.1.4   Jos tuen oikeusperusta on valvontaviranomaisen hyväksymä tukiohjelma, on ilmoitettava hyväksymispäivä ja valtiontukiasian viitenumero
            Ehdotetun tuen muoto
            3.2.1   Onko ehdotettu tuki avustus, korkotuki, sosiaaliturvamaksujen alennus, verohelpotus, pääomaosakkuus, velkojen konvertointi tai poisto, edullinen laina, veronmaksun lykkäys tai takausjärjestelyin katettu määrä jne.
            3.2.2   Ehdotetun tuen maksamiselle asetetut edellytykset
            Ehdotetun tuen määrä
            3.3.1   Tuen nimellismäärä ja sen brutto- ja nettoavustusekvivalentti
            3.3.2   Onko tukitoimenpide yhtiöverotuksen (tai muun välittömän verotuksen) alaista? Jos on osittain, missä laajuudessa?
            3.3.3   Ehdotetun tuen täydellinen maksuaikataulu. Ehdotetun julkisen tukikokonaisuuden osalta on toimitettava seuraavat tiedot:
            Tukitoimenpiteiden kuvaus
            3.4.1   Kuuluuko tukikokonaisuuteen tukitoimenpiteitä, joita ei vielä ole tarkemmin määritelty? Jos näin on, antakaa lisätietoja.
            3.4.2   Mitä edellä mainittuja toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi? Perustelkaa.
            3.5   Haetaanko samaan hankkeeseen tukea myös toisesta Euroopan yhteisön tai kansainvälisestä rahoituslaitoksesta? Jos haetaan, kuinka paljon?
            Julkisen tuen kasautuminen
            3.6.1   Tukitoimenpiteiden arvioitu bruttoavustusekvivalentti yhteensä (ennen veroja)
            3.6.2   Tukitoimenpiteiden arvioitu nettoavustusekvivalentti yhteensä (verojen jälkeen)
            4 OSA — TUETTU HANKE
            Hankkeen sijainti
            4.1.1   Tarkka alue, kunta ja osoite
            Hankkeen kesto
            4.2.1   Investointihankkeen aloituspäivämäärä ja investoinnin lopetuspäivämäärä
            4.2.2   Uuden tuotannon suunniteltu aloituspäivämäärä ja vuosi, jona tuotannon odotetaan olevan käynnissä koko kapasiteetilla
            Hankkeen kuvaus
            4.3.1   Hankkeen laatu: onko kyseessä uusi tuotantolaitos vai kapasiteetin laajentaminen tai muu hanke
            4.3.2   Lyhyt yleiskuvaus hankkeesta
            Hankkeen kustannusten erittely
            4.4.1   Hankkeen kestoaikana investoitavien ja poistettavien pääomamenojen kokonaismäärä
            4.4.2   Yksityiskohtainen selvitys hankkeeseen liittyvistä pääomamenoista ja muista menoista
            Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitus
            4.5.1   Investointihankkeen kokonaiskustannusten rahoitustapa
            5 OSA — TUOTTEEN JA MARKKINOIDEN OMINAISPIIRTEET
            Tuotteet, joihin suunniteltu hanke kohdistuu
            5.1.1   Tuettavan tuotantolaitoksen valmistamat tuotteet, kun investointi on saatettu loppuun, ja toimiala tai alatoimiala, johon tuotteet kuuluvat (Prodcom-numero tai CPA-luokitus palvelualan hankkeiden osalta)
            5.1.2   Mitkä tuotteet niillä korvataan? Jos korvattuja tuotteita ei tuoteta samassa paikassa, on ilmoitettava niiden tämänhetkinen tuotantopaikka.
            5.1.3   Mitä muita tuotteita voidaan tuottaa samalla tuotantokoneistolla vähäisin lisäkustannuksin tai kokonaan ilman lisäkustannuksia?
            Kapasiteetti
            5.2.1   Määrälliset tiedot hankkeen vaikutuksista tuensaajan kokonaiskapasiteettiin Euroopan talousalueella (myös konsernitasolla) jokaisen tuotteen osalta (yksikköinä vuodessa aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä).
            5.2.2   Arvio Euroopan talousalueen kaikkien tuottajien kokonaiskapasiteetista jokaisen tuotteen osalta.
            Tiedot markkinoista
            5.3.1   Jokaista kuutta viimeistä tilivuotta koskevat tiedot kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.
            5.3.2   Jokaista kolmea seuraavaa tilivuotta koskeva ennuste kyseessä olevien tuotteiden todettavissa olevasta kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne on liitettävä vastaukseen.
            5.3.3   Ovatko asian kannalta merkitykselliset markkinat taantumassa ja mistä syystä?
            5.3.4   Arvio tuensaajan tai sen konsernin, johon tuensaaja kuuluu, markkinaosuudesta (arvon mukaan) hankkeen aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä.
         ”

         (1)  EYVL L 111, 29.4.1999 ja samana päivänä julkaistu ETA-täydennysosa N:o 18.

         (2)  Katso näiden suuntaviivojen 25 luku.

         (3)  Katso näiden suuntaviivojen 16 luku.

         (4)  Katso näiden suuntaviivojen 14 luku.

         (5)  Katso näiden suuntaviivojen 15 luku.

         (6)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan alueelliseen investointitukeen oikeutetut kustannukset voidaan määritellä joko suuntaviivojen 25.4 luvun 8–12 kohdassa määrättyjen sääntöjen mukaan (vaihtoehto 1) tai 25.4 luvun 24 kohdassa määrättyjen sääntöjen mukaan (vaihtoehto 2). Suuntaviivojen 25.4 luvun 30 kohdan mukaisesti vaihtoehdon 1 perusteella laskettu tuki (investointituki) voidaan yhdistää vaihtoehdon 2 perusteella laskettuun tukeen (tuki työpaikkojen luomiseen) sillä edellytyksellä, että tuen yhteenlaskettu määrä ei ylitä aluetuen enimmäismäärää kerrottuna niillä tukikelpoisilla kustannuksilla, jotka ovat näistä kahdesta suuremmat. Tämän säännön mukaisesti näissä puitteissa tietyn investointihankkeen tukikelpoiset kustannukset määritellään sen vaihtoehdon perusteella, joka johtaa suurempaan määrään. Tukikelpoisten kustannusten määrä määritellään siten, että ne eivät ylitä suurempaa niistä kahdesta investointimäärästä, jotka ovat seurausta työpaikkojen luomiseen perustuvasta menetelmästä ja alkuinvestointeihin perustuvasta menetelmästä, alueelle vahvistetun enimmäisintensiteetin rajoissa.

         (7)  Seuraava taulukko osoittaa, kuinka suuret tuki-intensiteetit olisivat sallittuja vähennysasteikon mukaan tukikelpoisten kustannusten ja alueellisten enimmäismäärien eri tasoilla.

                  Tukikelpoiset kustannukset

                  Aluetuen enimmäismäärä

                  15 %

                  20 %

                  25 %

                  30 %

                  35 %

                  40 %

                  50 miljoonaa euroa

                  15,00 %

                  20,00 %

                  25,00 %

                  30,00 %

                  35,00 %

                  40,00 %

                  100 miljoonaa euroa

                  11,25 %

                  15,00 %

                  18,75 %

                  22,50 %

                  26,25 %

                  30,00 %

                  200 miljoonaa euroa

                  8,18 %

                  10,90 %

                  13,63 %

                  16,35 %

                  19,08 %

                  21,80 %

                  500 miljoonaa euroa

                  6,33 %

                  8,44 %

                  10,55 %

                  12,66 %

                  14,77 %

                  16,88 %

         (8)  Ehdotuksista myöntää tapauskohtaista tukea on joka tapauksessa ilmoitettava ja niitä arvioidaan puitteiden 26.3 luvussa vahvistettujen sääntöjen perusteella ja alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten arviointiperusteiden mukaisesti.

         (9)  Jos EFTAn jäsenvaltio osoittaa, että tuensaaja luo todellisella innovaatiolla uudet tuotemarkkinat, a ja b alakohtien mukaista arviointia ei tarvitse suorittaa ja tuki hyväksytään 26A.3 luvun 1 kohdassa vahvistetun asteikon mukaan.

         (10)  Teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3924/91 (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 1). Asetus sisällytettiin ETA-sopimukseen (liite XXI) ETA:n sekakomitean päätöksellä 7/94.

         (11)  Sisältää EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan aiemmin kuuluneet teräsalat sekä saumattomien putkien ja suurten hitsattujen putkien alasektorit, jotka eivät kuuluneet EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan mutta jotka ovat osa integroitua tuotantoprosessia ja ovat piirteiltään samanlaiset kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva terästeollisuus.

         (12)  Laivanrakennusteollisuudelle myönnettyä tukea koskee laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98 sellaisena kuin se on mukautettuna ETA:n sekakomitean tekemää ETA-päätöstä N:o 12/99 varten, jäljempänä laivanrakennusasetus (katso myös valtiontukisuuntaviivojen 31 luku).

         (13)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3696/93, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993, Euroopan talousyhteisön tilastollisesta toimialoittaisesta tuoteluokituksesta (CPA) (EYVL L 342, 31.12.1993, s. 1) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 204/2002 (EYVL L 36, 6.2.2002, s. 1). Teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3924/91 (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 1). Asetus (ETY) N:o 3696/93 sisällytettiin ETA-sopimukseen (liite XXI) ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 7/94.

         (14)  Voidaan hyvällä syyllä olettaa, että ala on taantuva, jos todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella on viitenä edellisenä vuotena ollut negatiivinen.

         (15)  Määräksi voidaan periaatteessa asettaa 25 miljoonaa euroa, mutta se voi vaihdella aloittain.

         (16)  Kyseessä olevan tuotteen markkinoiden katsotaan olevan nopeasti kasvavat, jos kulutus viiden viime vuoden aikana Prodcom-luokituksen soveltuvalla tasolla Euroopan talousalueella tai jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla, muun kyseessä oleville tuotteille yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla, on kasvanut arvon mukaan ilmoitettuna keskimääräisesti samaan tahtiin Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräisen kasvun kanssa tai sitä nopeammin.

         (17)  Katso näiden suuntaviivojen 24 luku.

         (18)  Ehdotuksista myöntää tapauskohtaista tukea on joka tapauksessa ilmoitettava ja niitä arvioidaan tämän säännön perusteella ja alueellisia tukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten arviointiperusteiden mukaisesti.

         (19)  EYVL L 279, 23.10.2001, s. 1.

         (20)  Hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnetystä tuesta EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot, joissa yksilöidään tuen myönteiset vaikutukset kyseessä olevalla tukialueella.


title: 2014/144/EU: Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014 , Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa maatalouden sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehdyn lisäsopimuksen liitteen muuttamiseen

text:
               17.3.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 78/4

      NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,
   Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa maatalouden sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehdyn lisäsopimuksen liitteen muuttamiseen
   (2014/144/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus (1), jäljempänä 'maataloussopimus', tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

               (2)

               Maataloussopimuksen 6 artiklalla perustetaan maatalouden sekakomitea, jäljempänä 'komitea', joka vastaa maataloussopimuksen hallinnoinnista ja sen moitteettomasta täytäntöönpanosta.

               (3)

               Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välinen lisäsopimus Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen laajentamisesta koskemaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaa (2), jäljempänä 'lisäsopimus', tuli voimaan 27 päivänä syyskuuta 2007.

               (4)

               Lisäsopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan komitea voi muuttaa lisäsopimuksen liitettä maataloussopimuksen 6 ja 11 artiklan mukaisesti.

               (5)

               Lisäsopimuksen liitettä on tarpeen muuttaa Liechtensteinin toimivaltaisen elimen yhteystietojen saattamiseksi ajan tasalle sekä maataloussopimuksen liitteeseen 7 ja liitteeseen 12 tehtyjen muutosten ottamiseksi huomioon.

               (6)

               Komiteassa unionin puolesta esitettävän kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Unionin puolesta maatalouden sekakomiteassa esitettävä kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn komitean päätösluonnokseen.
   Unionin edustajat komiteassa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä teknisluonteisista muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.
   2 artikla
   Komitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         G. STOURNARAS

      (1)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132.

      (2)  EUVL L 270, 13.10.2007, s. 6.

      LUONNOS
      MAATALOUDEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2014,
      annettu …,
      Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen laajentamiseksi koskemaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaa tehdyn lisäsopimuksen muuttamisesta
      MAATALOUDEN SEKAKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen laajentamiseksi koskemaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaa tehdyn lisäsopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus, jäljempänä 'maataloussopimus', tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

                  (2)

                  Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välinen lisäsopimus, jäljempänä 'lisäsopimus', Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen laajentamisesta koskemaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaa tuli voimaan 27 päivänä syyskuuta 2007.

                  (3)

                  Lisäsopimuksen liitettä olisi muutettava kantonien maatalousviranomaisten käsittelemissä kysymyksissä vastaavan Liechtensteinin toimivaltaisen elimen osoitteen saattamiseksi ajan tasalle, liitteen 7 (viinialan tuotteiden kauppa) muuttamisesta tehdyn, 4 päivänä toukokuuta 2012 voimaan tulleen maatalouden sekakomitean päätöksen N:o 1/2012 ottamiseksi huomioon ja Liechtensteinista peräisin olevien maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten luettelon täydentämiseksi,

            ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
      1 artikla
      Muutetaan lisäsopimuksen liite seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan toinen kohta otsikon "Periaate" alla seuraavasti:
                  "Sveitsin kantonien viranomaisille myönnetyt tehtävät, velvollisuudet ja valtuudet koskevat myös Liechtensteinin toimivaltaisia elimiä. Kantonien maatalousviranomaisten käsittelemissä kysymyksissä vastaava Liechtensteinin elin on Amt für Umwelt, Abteilung Landwirtschaf (ympäristöviraston maatalousosasto), Dr. Grass-Straße 12, FL-9490 Vaduz, ja eläinlääkintä- ja elintarvikeviranomaisten käsittelemissä kysymyksissä Amt für Lebensmittelkontrolle und Veterinärwesen (elintarvikevalvonta- ja eläinlääkintävirasto), Postplatz 2, FL-9494 Schaan."

                  2)

                  Korvataan kohdassa "Liite 7, Viinialan tuotteiden kauppa" alaotsikko "Liechtensteinista peräisin olevien viinialan tuotteiden suojatut nimitykset (liitteessä 7 olevan 6 artiklan mukaisesti)" seuraavasti:
                  "Liechtensteinista peräisin olevien viinialan tuotteiden suojatut nimitykset (liitteessä 7 olevan 5 artiklan mukaisesti)".

                  3)

                  Lisätään seuraava maantieteellinen merkintä liitteen 12 lisäyksen 1 nojalla suojattuihin Sveitsin maantieteellisiin merkintöihin, joihin liittyvät maantieteelliset alueet käsittävät myös Liechtensteinin alueen:
                  "Werdenberger Sauerkäse/Liechtensteiner Sauerkäse/Bloderkäse (SAN)"

            2 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan … 2014.

         Tehty…

               Maatalouden sekakomitean puolesta

               Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

               Sveitsin valtuuskunnan johtaja

               Komitean sihteeri


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2015/1674, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen varainhoitovuoden 2013 tilien päättämisestä

text:
               30.9.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/303

      EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2015/1674,
      annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015,
      Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen varainhoitovuoden 2013 tilien päättämisestä
      EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2013,

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2013 sekä viranomaisen vastaukset (1),

                  —

                  ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2013 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 17. helmikuuta 2015 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2013 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä viranomaiselle (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3),

                  —

                  ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) ja erityisesti sen 208 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (5) ja erityisesti sen 64 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19. marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (6),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (7) ja erityisesti sen 108 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen V,

                  —

                  ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0087/2015),

         1.

            toteaa, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tilinpäätöstiedot käyvät ilmi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen liitteestä;

         2.

            hyväksyy Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen varainhoitovuoden 2013 tilien päättämisen;

         3.

            kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimitusjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

               Puhemies

            Martin SCHULZ

               Pääsihteeri

            Klaus WELLE

         (1)  EUVL C 442, 10.12.2014, s. 247.

         (2)  Katso alaviite 1.

         (3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (4)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (5)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

         (6)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (7)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.