title: Komission päätös, annettu 28 päivänä syyskuuta 2011 , korruptiota käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta

text:
               30.9.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 286/4

         KOMISSION PÄÄTÖS,
   annettu 28 päivänä syyskuuta 2011,
   korruptiota käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta
   2011/C 286/03
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Perussopimuksen 67 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin tehtävänä on varmistaa korkea turvallisuustaso vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Tavoitteen saavuttamiseksi on välttämätöntä ehkäistä ja torjua järjestäytynyttä ja muuta rikollisuutta korruptio mukaan lukien.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 10 ja 11 päivänä joulukuuta 2009 pitämässään kokouksessa Tukholman ohjelman – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (1). Siinä komissiota kehotetaan laatimaan olemassa olevien järjestelmien ja yhteisten kriteerien pohjalta indikaattoreita, joilla voidaan mitata korruption torjuntatoimia varsinkin unionin säännöstön eri aloilla (julkiset hankinnat, varainhoidon valvonta jne.).

               (3)

               Komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle 22 päivänä marraskuuta 2010 tiedonannon EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa (2). Siinä korostetaan sitä, kuinka tärkeää on pitää yllä poliittista tahtoa korruption torjumiseksi, toteuttaa EU-tason toimia ja jakaa parhaita toimintatapoja. Tiedonannon mukaan komissio esittää vuonna 2011 ehdotuksen jäsenvaltioiden korruptiontorjuntatoimien seurannasta ja tukemisesta.

               (4)

               Komissio antoi 6 päivänä kesäkuuta 2011 päätöksen (3) säännölliseen arviointiin tarkoitetusta EU:n korruptiontorjunnan raportointimekanismista, jäljempänä EU:n korruptiontorjuntakertomus. Päätöksessä määritellään EU:n korruptiontorjuntakertomuksen tavoitteet ja sen täytäntöönpanon edellyttämät osatekijät. Päätöksen mukaisesti EU:n korruptiontorjuntakertomus julkaistaan kahden vuoden välein vuodesta 2013 alkaen. EU:n korruptiontorjuntakertomuksesta vastaa komissio asiantuntijaryhmän avustuksella. Komissio nimittää ryhmän jäsenet avoimella hakumenettelyllä. Ryhmän jäseniltä edellytetään korruption torjunnan kiistatonta asiantuntemusta sekä kunniallisuutta ja hyvää mainetta.

               (5)

               Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle korruption torjunnasta EU:ssa 6 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon (4) mukaan komissiota EU:n korruptiontorjuntakertomuksen laatimisessa avustavien asiantuntijoiden ammatillinen tausta voi olla hyvinkin vaihteleva, esimerkiksi lainvalvonta, korruptionehkäisy tai kansalaisyhteiskunta, ja heidän on sitouduttava toimimaan tehtävässä ammattitaitoaan hyödyntävinä yksityishenkilöinä.

               (6)

               Sen vuoksi on tarpeen perustaa korruptiontorjunnan asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

               (7)

               Ryhmän olisi tuettava komissiota EU:n korruptiontorjuntakertomuksen laatimisessa ja kertomukseen perustuviin EU:n politiikkoihin liittyvässä työssä. Erityisesti ryhmän olisi annettava neuvoja seuraavankaltaisissa asioissa: kussakin kertomuksessa käsiteltävien monialaisten ja maakohtaisten kysymysten muotoilu, indikaattoreiden kehittäminen, jäsenvaltioiden suoriutumisen arviointi, parhaiden toimintatapojen määrittely, EU:ssa vallitsevien suuntausten seuranta sekä tarvittaessa suositusten antaminen ja EU-tason toimenpiteiden ehdottaminen.

               (8)

               Ryhmässä olisi oltava 17 jäsentä ja tasapainoinen institutionaalinen, ammatillinen ja maantieteellinen edustus.

               (9)

               Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaisesti ryhmän jäsenet saavat antaa tietoja.

               (10)

               Ryhmän jäsenien henkilötietoja olisi käsiteltävä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) mukaisesti.

               (11)

               Jäsenten toimikauden olisi oltava nelivuotinen ja uusittavissa,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Kohde
   Perustetaan korruptiota käsittelevä asiantuntijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’.
   2 artikla
   Tehtävät
   Ryhmän tehtävänä on

               a)

               antaa komissiolle suullisia ja kirjallisia neuvoja EU:n korruptiontorjuntakertomukseen liittyvissä asioissa työmenetelmät mukaan lukien sekä EU:n korruptiontorjuntapolitiikkaan liittyvissä asioissa tilanteen mukaan ja yhteisymmärryksessä komission kanssa;

               b)

               auttaa komissiota arvioimaan kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä korruptiontorjuntapolitiikkoja ja avustaa komissiota EU:ssa vallitsevien korruptiota koskevien suuntausten seurannassa;

               c)

               auttaa komissiota laatimaan korruptiontorjuntaa koskevat normit sekä sellaiset mitattavissa olevat indikaattorit, joiden avulla EU:n korruptiontorjuntakertomukseen sisältyvät arviot voidaan laatia;

               d)

               auttaa komissiota löytämään keinot, joilla jäsenvaltioissa esiintyvän korruption luonnetta, laajuutta ja syitä koskevia tietoja samoin kuin korruption torjuntatoimien tuloksellisuutta koskevia tietoja voidaan yhdenmukaistaa;

               e)

               auttaa komissiota muotoilemaan korruptiontorjuntaa koskevat, EU:n ja jäsenvaltioiden kannalta merkitykselliset monialaiset ja maakohtaiset kysymykset sekä laatimaan EU:n korruptiontorjuntakertomukseen mahdollisesti sisällytettäviä suosituksia;

               f)

               neuvoa komissiota EU:n 27 jäsenvaltion korruptiontorjuntatoimien arvioinnissa käytettävien menetelmien kehitystyössä;

               g)

               auttaa komissiota EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien korruptiontorjuntatoimenpiteiden ja -toimien määrittelyssä;

               h)

               auttaa komissiota määrittelemään parhaat toiminta-, kokemustenvaihto- ja vertaisoppimistavat, joita voidaan kehittää edelleen EU:n tasolla.

         3 artikla
   Kuuleminen
   Komissio voi kuulla ryhmää missä tahansa EU:n korruptiontorjuntakertomukseen ja -politiikkaan liittyvässä asiassa.
   4 artikla
   Jäsenten nimittäminen
   1.   Ryhmässä on 17 jäsentä.
   2.   Jäsenillä on oltava asiantuntemusta ja kokemusta korruption ehkäisemisestä ja torjumisesta julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä torjuntapolitiikkojen ja -keinojen seurannasta ja/tai arvioinnista.
   3.   Ryhmän kokoonpanossa on pyrittävä varmistamaan tasapaino korruptiontorjunnan asiantuntemuksen ja siihen liittyvien eri näkökohtien asiantuntemuksen välillä. Tällaisia näkökohtia ovat muun muassa lainvalvonta, lainkäyttö, ehkäisy, politiikanteko, seuranta ja/tai valvonta, suuntauksia, politiikkoja ja/tai indikaattoreita koskeva tutkimus, julkinen ja yksityinen sektori, rikosoikeus sekä taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat/vaikutukset.
   4.   Jäsenten on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.
   5.   Komission sisäasioiden pääosaston pääjohtaja nimittää jäsenet hakumenettelyyn osallistuneiden joukosta (ks. tämän päätöksen liite).
   6.   Hakijat, joiden on hakumenettelyssä katsottu soveltuvan ryhmän jäseniksi mutta joita ei ole nimitetty, kirjataan heidän suostumuksellaan varallaololuetteloon. Komissio voi tarvittaessa nimittää uusia jäseniä varallaololuettelon perusteella. Jos komissio pitää varallaololuetteloa riittämättömänä, se voi julkaista hakupyynnön uudelleen uuden luettelon muodostamiseksi.
   7.   Jäsenet nimitetään tehtäväänsä yksityishenkilöinä neljäksi vuodeksi. Heidän on toimittava riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti. Heidän on hoidettava tehtävää, kunnes heidän tilalleen nimitetään uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy. Sama henkilö voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.
   8.   Sellaisten jäsenten tilalle, jotka eivät enää pysty osallistumaan täysipainoisesti ryhmän työskentelyyn, jotka eroavat tehtävästään tai jotka eivät täytä tässä artiklassa tai perussopimuksen 339 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, voidaan nimittää uusi jäsen meneillään olevan toimikauden loppuun.
   9.   Ryhmän jäsenten nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmiä ja muita vastaavia elimiä koskevassa rekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’ (6), ja sisäasioiden pääosaston verkkosivuilla.
   10.   Jäsenten henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7).
   5 artikla
   Toiminta
   1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja.
   2.   Ryhmä voi komission suostumuksella perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä kysymyksiä ryhmän määrittelemän toimeksiannon mukaisesti. Alaryhmien toiminta lopetetaan heti, kun ne ovat suorittaneet toimeksiantonsa.
   3.   Komission edustaja voi kutsua käsiteltävänä olevaa asiaa hyvin tuntevia, ryhmän ulkopuolisia asiantuntijoita osallistumaan tilapäisesti ryhmän tai alaryhmän työskentelyyn.
   4.   Komissio voi myöntää tarkkailijan aseman henkilöille, jotka edustavat kansainvälistä, hallitustenvälistä tai valtiosta riippumatonta järjestöä.
   5.   Ryhmän toiminnan painopisteissä on otettava huomioon se, että korruption torjuntapolitiikan on oltava kaikilta osin koordinoitua, monialaista ja johdonmukaista.
   6.   Ryhmän jäsenten sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on noudatettava perussopimuksissa ja niiden täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on vahvistettu komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (8) liitteessä. Komissio voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, jos kyseiset henkilöt eivät noudata näitä velvollisuuksia.
   7.   Komissio huolehtii sihteeripalveluista.
   8.   Ryhmä toimittaa lausuntonsa ja selvityksensä komissiolle. Komissio voi asettaa määrärajan, johon mennessä lausunto tai selvitys on toimitettava.
   9.   Ryhmä voi vahvistaa työjärjestyksensä asiantuntijaryhmien työjärjestysmallin mukaisesti.
   10.   Komissio julkaisee olennaisia tietoja ryhmän toiminnasta joko rekisterissä tai sisäasioiden pääosaston verkkosivustolla, jolle rekisteristä on linkki.
   6 artikla
   Kokouskulut
   1.   Ryhmän toimintaan osallistuvat henkilöt eivät saa palkkiota työpanoksestaan.
   2.   Komissio korvaa ryhmän toimintaan osallistuvien matka- ja oleskelukustannukset voimassa olevien komission säännösten mukaisesti.
   3.   Kustannukset korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamismenettelyssä käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.
   7 artikla
   Voimaantulo ja soveltaminen
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan kahdeksan vuoden ajan.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

      (2)  KOM(2010) 673 lopullinen.

      (3)  K(2011) 3673 lopullinen.

      (4)  KOM(2011) 308 lopullinen, ei julkaistu. Ks. neuvoston asiakirja 11580/11.

      (5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (6)  Jäsenet, jotka eivät halua nimeään julkaistavan, voivat pyytää poikkeusta tästä säännöstä. Asiantuntijaryhmän jäsenen nimen julkaisematta jättämistä koskeva pyyntö on katsottava perustelluksi silloin, kun julkaiseminen voisi vaarantaa jäsenen turvallisuuden tai koskemattomuuden tai perusteetta loukata hänen yksityisyyttään.

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta. Katso alaviite 5.

      (8)  Komission päätös 2001/844/EY, EHTY, Euratom, tehty 29 päivänä marraskuuta 2001, komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta (EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1).

      LIITE

         Hakupyyntö yksityishenkilöinä nimitettävien asiantuntijoiden valintaa varten

      Komissio on perustanut 28 päivänä syyskuuta 2011 annetulla päätöksellä (2011/C 286/03) (1) korruptiota käsittelevän asiantuntijaryhmän. Komission edustaja toimii ryhmän puheenjohtajana, ja komissio voi kuulla ryhmää missä tahansa EU:n korruptiontorjuntakertomukseen ja -politiikkaan liittyvässä asiassa.
      Asiantuntijaryhmän tehtävänä on

                  a)

                  antaa komissiolle suullisia ja kirjallisia neuvoja EU:n korruptiontorjuntakertomukseen liittyvissä asioissa työmenetelmät mukaan lukien sekä EU:n korruptiontorjuntapolitiikkaan liittyvissä asioissa tilanteen mukaan ja yhteisymmärryksessä komission kanssa;

                  b)

                  auttaa komissiota arvioimaan kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä korruptiontorjuntapolitiikkoja ja avustaa komissiota EU:ssa vallitsevien korruptiota koskevien suuntausten seurannassa;

                  c)

                  auttaa komissiota laatimaan korruptiontorjuntaa koskevat normit sekä sellaiset mitattavissa olevat indikaattorit, joiden avulla EU:n korruptiontorjuntakertomukseen sisältyvät arviot voidaan laatia;

                  d)

                  auttaa komissiota löytämään keinot, joilla jäsenvaltioissa esiintyvän korruption luonnetta, laajuutta ja syitä koskevia tietoja samoin kuin korruption torjuntatoimien tuloksellisuutta koskevia tietoja voidaan yhdenmukaistaa;

                  e)

                  auttaa komissiota muotoilemaan korruptiontorjuntaa koskevat, EU:n ja jäsenvaltioiden kannalta merkitykselliset monialaiset ja maakohtaiset kysymykset sekä laatimaan EU:n korruptiontorjuntakertomukseen mahdollisesti sisällytettäviä suosituksia;

                  f)

                  neuvoa komissiota EU-27:n korruptiontorjuntatoimien arvioinnissa käytettävien menetelmien kehitystyössä;

                  g)

                  auttaa komissiota EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien korruptiontorjuntatoimenpiteiden ja -toimien määrittelyssä;

                  h)

                  auttaa komissiota määrittelemään parhaat toiminta-, kokemustenvaihto- ja vertaisoppimistavat, joita voidaan kehittää edelleen EU:n tasolla.

            Komissio pyytää hakemuksia voidakseen valita asiantuntijaryhmän jäsenet.
      Asiantuntijaryhmä muodostuu 17 jäsenestä, jotka nimetään yksityishenkilöinä edellä mainitun päätöksen 4 artiklan mukaisesti.
      Komissio nimittää jäsenet yksityishenkilöinä nelivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia. Riippumattomia lausuntoja komissiolle laatiessaan jäsenet eivät saa ottaa ohjeita miltään ulkopuoliselta taholta, ja heidän on noudatettava asiantuntijaryhmän perustamisesta annetun komission päätöksen 5 artiklassa mainittuja luottamuksellisuutta koskevia ehtoja. Heidän on toimittava riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti. Komissio ottaa hakemuksia arvioidessaan huomioon seuraavat seikat:

                  a)

                  todistuksin osoitettu pätevyys, joka liittyy korruption ehkäisemiseen ja torjumiseen ja/tai niihin liittyviin aloihin, sekä vahvaa ammatillista näyttöä ja kokemusta (vähintään viisi vuotta) kyseisiltä aloilta, myös Euroopan tasolla ja/tai kansainvälisesti;

                  b)

                  seuraavien perusteellinen tuntemus: korruptiontorjuntaa koskeva EU:n säännöstö ja politiikka, korruptiontorjunnan oikeudelliset välineet sekä eurooppalaiset ja kansainväliset alan seuranta- ja arviointimekanismit;

                  c)

                  näyttöä kyvystä työskennellä englannin kielellä;

                  d)

                  asiantuntijaryhmän tasapainoinen kokoonpano jäsenten institutionaalisen ja ammatillisen taustan sekä ryhmän sukupuolijakauman (2) ja maantieteellisen edustavuuden suhteen;

                  e)

                  tasapaino korruptiontorjunnan asiantuntemuksen ja siihen liittyvien eri näkökohtien asiantuntemuksen välillä. Tällaisia näkökohtia ovat muun muassa lainvalvonta, lainkäyttö, ehkäisy, politiikanteko, seuranta ja/tai valvonta, suuntauksia, politiikkoja ja/tai indikaattoreita koskeva tutkimus, julkinen ja yksityinen sektori, rikosoikeus sekä taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat/vaikutukset;

                  f)

                  ryhmän jäsenten on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.

            Edellä olevat seikat arvioidaan ansioluettelon ja hakemuslomakkeen perusteella.
      Hakijoiden on käytettävä annettuja malleja sekä hakulomakkeesta (liite II) että ansioluettelosta (3). Hakijoita pyydetään mainitsemaan hakemuksessaan selvästi, mistä korruptiontorjunnan osa-alueesta heillä on erityisasiantuntemusta.
      Allekirjoitetut hakemukset on lähetettävä 20 työpäivän kuluessa päivästä, jona hakupyyntö on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, joko postitse tai sähköpostina seuraavaan osoitteeseen:

                  European Commission

                  Directorate-General for Home Affairs

                  Unit A2 Secretariat

                  LX 46 3/131

                  1049 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

                  HOME-CORRUPTION@ec.europa.eu

            Sähköpostitse lähetettyjen hakemusten lähetyspäiväksi katsotaan päivä, jona sähköposti on lähetetty, ja tavallisessa postissa lähetettyjen hakemusten lähetyspäiväksi katsotaan postileiman päivä.
      Komissio korvaa asiantuntijaryhmän toimintaan liittyvät matka- ja oleskelukulut voimassa olevien komission säännösten mukaisesti käytettävissä olevien budjettimäärärahojen rajoissa. Jäsenet eivät saa tehtävistään palkkiota.
      Asiantuntijaryhmän jäsenten nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmiä ja muita vastaavia elimiä koskevassa rekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’ (4), ja sisäasioiden pääosaston verkkosivuilla.
      Jäsenten henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5).
      Lisätietoja antaa Raluca STEFANUC P. +32 22953152 ja Sähköposti: raluca.stefanuc@ec.europa.eu
      Hakumenettelyn tulokset julkaistaan sisäasioiden pääosaston verkkosivustolla ja, mikäli aiheellista, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         (1)  EUVL C 286, 30.9.2011, s. 4.

         (2)  Komission päätös 2000/407/EY, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2000, naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta komission perustamien komiteoiden ja asiantuntijaryhmien toimintaan (EYVL L 154, 27.6.2000, s. 34).

         (3)  Ansioluettelon on oltava eurooppalaisessa muodossa, ks. http://www.cedefop.eu.int/transparency/cv.asp

         (4)  Jäsenet, jotka eivät halua nimeään julkaistavan, voivat pyytää poikkeusta tästä säännöstä. Asiantuntijaryhmän jäsenen nimen julkaisematta jättämistä koskeva pyyntö on katsottava perustelluksi silloin, kun julkaiseminen voisi vaarantaa jäsenen turvallisuuden tai koskemattomuuden tai perusteetta loukata hänen yksityisyyttään.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

         Lisäys


title: 2013/405/EU: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2013 , unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 203/14

         JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,
   annettu 24 päivänä heinäkuuta 2013,
   unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä
   (2013/405/EU)
   EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 254 ja 255 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Unionin yleisen tuomioistuimen kolmentoista tuomarin toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2013. Olisi nimitettävä uudet tuomarit 1 päivänä syyskuuta 2013 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2019 päättyväksi kaudeksi.

               (2)

               Egidijus BIELIŪNASia on ehdotettu vapaana olevaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtävään.

               (3)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut lausuntonsa Egidijus BIELIŪNASin soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtävään,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimitetään Egidijus BIELIŪNAS unionin yleisen tuomioistuimen tuomariksi 1 päivänä syyskuuta 2013 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2019 päättyväksi kaudeksi.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2013.

            Puheenjohtaja

         R. KAROBLIS


Avis juridique important

|

31997D0683

97/683/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1997, neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 168 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista maataloustuotteista annettua yhteistä julistusta koskevaa kyseisen sopimuksen liitettä XL koskevan yhteisön ja AKT-valtioiden kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen hyväksymisestä

Virallinen lehti nro L 287 , 21/10/1997 s. 0030 - 0030

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 22 päivänä huhtikuuta 1997,neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 168 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista maataloustuotteista annettua yhteistä julistusta koskevaa kyseisen sopimuksen liitettä XL koskevan yhteisön ja AKT-valtioiden kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen hyväksymisestä (97/683/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäolisi hyväksyttävä neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 168 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista maataloustuotteista annettua yhteistä julistusta koskevaa kyseisen sopimuksen liitettä XL koskeva yhteisön ja AKT-valtioiden kirjeenvaihtona tehty sopimus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 168 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista maataloustuotteista annettua yhteistä julistusta koskevaa kyseisen sopimuksen liitettä XL koskeva yhteisön ja AKT-valtioiden kirjeenvaihtona tehty sopimus, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1996.Kirjeenvaihdon teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja toimittaa yhteisön puolesta kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta koskevan ilmoituksen AKT-valtioille.3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1997.Neuvoston puolestaJ. VAN AARTSENPuheenjohtaja


title: 2011/41/EU: Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä tammikuuta 2011 , alueiden komitean kolmen alankomaalaisen jäsenen ja kuuden alankomaalaisen varajäsenen nimeämisestä

text:
               22.1.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 19/17

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 18 päivänä tammikuuta 2011,
   alueiden komitean kolmen alankomaalaisen jäsenen ja kuuden alankomaalaisen varajäsenen nimeämisestä
   (2011/41/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
   ottaa huomioon Alankomaiden hallituksen ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi (1).

               (2)

               Kolme alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut alueiden komitean jäsenten Annemarie JORRITSMA-LEBBINKin, Luzette WAGENAAR-KROONin ja Rob BATSin toimikauden päätyttyä.

               (3)

               Neljä varajäsenen paikkaa on vapautunut Ellie FRANSSENin, Job COHENin, Rinda DEN BESTENin ja Hendrikus DE LANGEn toimikauden päätyttyä.

               (4)

               Kaksi varajäsenen paikkaa on vapautunut, kun Hans KOK ja Henk KOOL nimetään alueiden komitean jäseniksi.

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

               a)

               jäseniksi:

                           —

                           H.A.J. (Hans) KOK, Burgemeester (Mayor of ’t Hof van Twente)

                           —

                           H.P.M (Henk) KOOL, Wethouder (alderman of The Hague)

                           —

                           S.B. (Sipke) SWIERSTRA, Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Drenthe

                     sekä

               b)

               varajäseniksi:

                           —

                           H.A.J. (Henk) AALDERINK, Burgemeester (Mayor of Bronckhorst)

                           —

                           J.P. (Jean Paul) GEBBEN, Burgemeester (Mayor of Renkum)

                           —

                           J.P.W. (Jan Willem) GROOT, Wethouder (alderman of Amstelveen)

                           —

                           L.W.C.M. (Loes) van der MEIJS, Wethouder (alderman of Doetinchem)

                           —

                           N.A. (André) van de NADORT, Burgemeester (Mayor of Ten Boer)

                           —

                           F. (Frank) de VRIES, Wethouder (alderman of Groningen)

         2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         Gy. MATOLCSY

      (1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22 ja EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.


Avis juridique important

|

31999D0576

1999/576/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä kesäkuuta 1999, elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisen soveltamisen ilmoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta

Virallinen lehti nro L 222 , 24/08/1999 s. 0038 - 0038

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 29 päivänä kesäkuuta 1999,elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisen soveltamisen ilmoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta(1999/576/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa1) yhteisö on osapuolena vuoden 1995 kansainvälisessä viljasopimuksessa, joka sisältää kaksi erillistä oikeudellista asiakirjaa eli viljan kauppaa koskevan yleissopimuksen ja elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen; näiden sopimusten voimassaoloaikaa pidennettiin 30 päivään kesäkuuta 1999,2) viljan kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaoloaikaa pidennetään 30 päivään kesäkuuta 2001,3) elintarvikeapua koskevaan vuoden 1999 yleissopimukseen liittyvät neuvottelut on saatu päätökseen,4) kyseinen sopimus olisi allekirjoitettava, ja5) uusi elintarvikeapua koskeva yleissopimus on avoin allekirjoitusta varten 1 päivästä toukokuuta 30 päivään kesäkuuta 1999 Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa New Yorkissa; sopimusten allekirjoittajien on tänä aikana talletettava ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjansa; koska tarvittavia menettelyjä ei saada päätökseen kyseisessä määräajassa, olisi tehtävä päätös uuden elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa elintarvikeapua koskeva vuoden 1999 yleissopimus Euroopan yhteisön puolesta.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2. Euroopan yhteisö soveltaa elintarvikeapua koskevaa vuoden 1999 yleissopimusta väliaikaisesti sen voimaantulosta lähtien.3. Neuvoston puheenjohtaja tallettaa väliaikaista soveltamista koskevan julistuksen elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen XXII artiklan c kohdan mukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan Euroopan yhteisön puolesta.Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 1999.Neuvoston puolestaJ. FISCHERPuheenjohtaja


title: Neuvoston päätös (YUTP) 2017/82, annettu 16 päivänä tammikuuta 2017, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 muuttamisesta

text:
               17.1.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 12/90

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/82,
   annettu 16 päivänä tammikuuta 2017,
   Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja päätöksen 2013/183/YUTP kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2016/849 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 27 päivänä toukokuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/849.

               (2)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea poisti 17 päivänä joulukuuta 2016 viiden aluksen nimet luettelosta, joka koskee henkilöitä ja yhteisöjä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

               (3)

               Päätöksen (YUTP) 2016/849 liite I olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan päätöksen (YUTP) 2016/849 liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  EUVL L 141, 28.5.2016, s. 79.

      LIITE
      Poistetaan alla luetelluilla IMO-tunnistenumeroilla varustetut alukset päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä I olevan B osan (Yhteisöt) 20 kohdassa olevasta luettelosta:

                  d)

                  Dawnlight 9110236

                  e)

                  Ever Bright 88 (J Star) 8914934

                  f)

                  Gold Star 3 (benevolence) 8405402

                  o)

                  Orion Star (Richocean) 9333589

                  w)

                  South Hill 5 9138680


Avis juridique important

|

32001D0045

2000/45/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä syyskuuta 1999, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.1532 — BP Amoco/Arco) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3059)

Virallinen lehti nro L 018 , 19/01/2001 s. 0001 - 0017

Komission päätös,tehty 29 päivänä syyskuuta 1999,yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi(Asia IV/M.1532 - BP Amoco/Arco)(Tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3059)(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/45/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon 10 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn komission päätöksen aloittaa menettely tässä asiassa,ottaa huomioon yrityskeskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio vastaanotti 4 päivänä toukokuuta 1999 asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä "sulautuma-asetus", 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta keskittymästä, jolla BP Amoco plc, jäljempänä "BPA", hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla Atlantic Richfield Companyn, jäljempänä "Arco", määräysvaltaansa.(2) Komissio katsoi 10 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä päätöksessä, että on vakavia syitä epäillä ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja aloitti sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.I OSAPUOLET JA TOIMENPIDE(3) BPA on monikansallisen öljynetsintä-, raakaöljy- ja petrokemian alan konserni, johon kuuluu kolme ydinliiketoiminta-alaa: BP Amoco Exploration (öljyn- ja kaasunetsintä ja -tuotanto), BP Amoco Oil (jalostus, markkinointi, jakelu ja kuljetus) ja BP Amoco Chemicals (petrokemikaalien ja niihin liittyvien tuotteiden valmistus ja markkinointi). BP Amoco -konserni syntyi British Petroleum Company plc:n ja Amoco Corporationin sulautumana(4). Sillä on vakiintunutta toimintaa Euroopassa, Yhdysvalloissa, Australaasiassa ja osissa Afrikkaa, ja se on laajentamassa toimintaansa Aasiassa ja Etelä-Amerikassa.(4) Arco toimii raakaöljyn ja maakaasun etsinnän, tuotannon, kuljetuksen ja myynnin sekä raakaöljyn jalostuksen ja raakaöljytuotteiden kuljetuksen ja markkinoinnin alalla. Sillä on toimintaa esimerkiksi Venezuelassa, Algeriassa, Tunisiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Indonesiassa, mutta suurin osa sen toiminnasta keskittyy Yhdysvaltoihin (noin 86 prosenttia sen kokonaisliikevaihdosta vuonna 1998).II KESKITTYMÄ(5) Ilmoitetussa keskittymässä on kyse yksinomaisen määräysvallan hankkimisesta sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Keskittymän tuloksena BPA hankkii Arcon yksinomaiseen määräysvaltaansa. Keskittymä toteutetaan myymällä osakkeita, siten että Arco sulautetaan uuteen, Yhdysvaltojen Delawaren osavaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuun yhtiöön, jäljempänä "Newco", jonka BPA omistaa kokonaan. Arcon ja Newcon sulautuessa vain Arco säilyy oikeushenkilönä ja siitä tulee tuolloin BPA:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Näin näiden toimenpiteiden jälkeen BPA on hankkinut Arcon liikkeellelasketun osakepääoman kokonaan omistukseensa.III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS(6) Koska osapuolten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto(5) on yli 5 miljardia euroa, niiden kummankin yhteisön alueelta kertynyt kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa eikä niiden kummankaan yhteisön alueen kokonaisliikevaihdosta kerry yli kahta kolmasosaa yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta, keskittymällä on yhteisöulottuvuus sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.IV SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN MUKAINEN ARVIOINTIA RAAKAÖLJYN JA MAAKAASUN ETSINTÄ, KENTTIEN KEHITTÄMINEN, TUOTANTO JA MYYNTI(7) Molemmat osapuolet toimivat raakaöljyn ja maakaasun etsinnän, kenttien kehittämisen ja tuotannon alalla ja komissio esittikin näiden markkinoiden suhteen vakavia epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Jäljempänä esitetyistä syistä näillä markkinoilla ei kuitenkaan ole kilpailullisia ongelmia.Etsintä-, kehittämis- ja tuotantoprosessi(8) Tuotantoketjun alkupään toimintaan kuuluu kolmentyyppistä kaupallista toimintaa: uusien öljy- ja kaasuvarojen etsintä, niiden kehittäminen ja kaupallinen hyödyntäminen. Uusien varojen etsintää kutsutaan yleensä öljyn- tai kaasunetsinnäksi. Kenttien kehittäminen koskee tulevaan tuotantoon tarvittavan infrastruktuurin rakentamista (öljyntuotantolautat, putkilinjat, terminaalit jne.). Öljy- ja kaasuvarojen hyödyntämiseen viitataan käsiteparilla tuotanto ja myynti. Aikaisemmissa komission päätöksissä(6) on keskitytty ennen kaikkea tarkastelemaan tuolloin ilmoitettujen toimenpiteiden vaikutusta tuotannon ja myynnin toiminta-alueeseen.(9) Öljyn ja kaasun etsintä ja kehittäminen on aikaa vievää ja pääomavaltaista toimintaa, jossa on edettävä vaihe vaiheelta. Aluksi maat, jotka uskovat alueeltaan olevan löydettävissä hiilivetyvaroja (tällaista maata kutsutaan isäntämaaksi), ottavat vastaan tarjouksia etsintälupien myöntämiseksi. Tarjousmenettelyt vaihtelevat Yhdysvalloissa järjestetyistä julkisista huutokaupoista isäntämaan suorittamaan tarjoajien esivalintaan. Esivalinta saattaa vaihtelevassa määrin perustua teknisiin tai rahoitusvalmiuksiin tai muihin näkökohtiin (kuten lobbaus tai kulttuurin samankaltaisuus).(10) Yhtiöt tekevät usein yhteisiä tarjouksia riskien jakamiseksi tai täydentävien taitojen saamiseksi mukaan. Joissakin tapauksissa isäntämaat puolestaan saattavat vaatia joidenkin tarjoajien liittymistä yhteen, jotta niille myönnettäisiin etsintälupa. Isäntämaat saattavat myös vaatia osuuden takaamista kansalliselle öljy-yhtiölleen kaikista luvan kattamalla alueella tehdyistä löydöistä. Aina kun lupa myönnetään usealle yhtiölle yhdessä, nimetään alueella operatiivisessa vastuussa oleva yhtiö. Sen tehtävänä on vastata etsinnän teknisestä ja rahoituksellisesta johtamisesta ja mahdollisesti hankkeen kehittämis- ja tuotantovaiheista. Useimmissa tärkeimmissä päätöksissä vaaditaan kaikkien hankekumppanien yksimielisyys.(11) Yleensä luvan myöntämisen ja varsinaisen tuotannon aloittamisen välillä kuluu 5-15 vuotta. Etsintä- ja kehityshankkeiden kustannukset saattavat nousta noin 7 miljardiin euroon niin kutsutuilla raja-alueilla toteutettavissa hankkeissa. Useimmiten etsintävaiheen osuus kustannuksista on noin 15 prosenttia ja kehittämisvaiheen osuus noin 85 prosenttia.(12) Uudella alueella tuotantoa aloitettaessa on myös rakennettava tarvittava infrastruktuuri. Siihen kuuluvat ennen kaikkea öljyntuotantolautat, putkilinjat ja terminaalit. Pienempiä kenttiä, joiden kehittäminen itsenäisinä yksikköinä ei olisi kannattavaa, voidaan hyödyntää käyttämällä suuremmalle kentälle jo rakennettua infrastruktuuria. Tällaisia pienempiä kentiä kutsutaan toisinaan satelliittikentiksi. Tällainen toimintatapa on ollut tyypillistä Pohjanmerellä tapahtuvalle etsintätoiminnalle.Merkitykselliset tuotemarkkinat(13) Usein väitetään, että öljyn ja kaasun etsintä, kenttien kehittäminen sekä tuotanto ja myynti ovat liiaksi kytköksissä toisiinsa, jotta voitaisiin määritellä useammat kuin yhdet eri tuotemarkkinat. On kuitenkin perusteltua esittää, että etsintätoiminta muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Itse asiassa voitaisiin väittää etsintätoimintaa harjoittavan yhtiön asiakkaiden jakautuvan kahteen luokkaan: isäntämaa, jolle yhtiö on yleensä sitoutunut tarjoamaan jatkuvia tuloja tulevaisuudessa, jos alueelta löytyy öljyä tai kaasua, ja sen jälkeen seuraavat öljyn ja kaasun tuottajat ja myyjät, jotka voivat lunastaa etsijöiden osuuden tai osallistua kehitys- ja tuotantotoimintaan. Oikeuksien siirtäminen alueiden välillä on teollisuudenalalla tavallinen käytäntö.(14) Koska maaperän mahdollisesti sisältämien hiilivetyjen laji ei ole etsintähetkellä tiedossa, komissio katsoo, ettei ole oikeutettua erottaa toisistaan öljynetsintää ja maakaasun etsintää. Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä asianmukaiseksi määrittää erikseen raakaöljyn kehittämisen, tuotannon ja myynnin tuotemarkkinat ja maakaasun kehittämisen, tuotannon ja myynnin tuotemarkkinat, koska kaasun ja raakaöljyn käyttötarkoitukset ja niiden hinnoittelukäytäntö sekä kustannusrajoitteet poikkeavat toisistaan.(15) Osapuolet ovat kiistäneet etsintämarkkinoiden olemassaolon sillä perusteella, että etsintä on liian läheisesti kytköksissä tuotantoprosessin seuraaviin vaiheisiin muodostaakseen mahdolliset tuotemarkkinat. Kuten jäljempänä sulautuman kilpailuvaikutuksia koskevassa osuudessa selvitetään, ilmoitetun toimenpiteen kilpailuvaikutusten arvioimiseksi ei ole välttämätöntä määritellä merkityksellisiä tuotemarkkinoita tarkasti raakaöljyn ja maakaasun etsintä-, kehittämis-, tuotanto- ja myyntitoiminnan muodostamien eri vaiheiden mukaisesti.Merkitykselliset maantieteelliset markkinat(16) Komissio katsoo, että etsintämarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja on osapuolten kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan-kysynnän näkökulmasta merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat raakaöljyn kehittämisen, tuotannon ja myynnin osalta maailmanlaajuiset ja kaasun osalta niihin todennäköisesti kuuluvat ETA, Algeria ja Venäjä.(17) Komissio tutki, voisivatko pienemmät maantieteelliset alueet muodostaa merkityksellisiä markkinoita. Jotkin kaasunostajat eriyttävät hankintapolitiikkansa kaasun alkuperämaan mukaan toimitusvarmuuteen liittyvistä syistä, sillä Venäjän ja Algerian kaasuntuotantoon liittyy merkittäviä poliittisia riskejä, joilla on vaikutusta toimitusvarmuuteen (Venäjän osuus Länsi-Euroopan kokonaistoimituksista oli noin 17 prosenttia ja Algerian 12 prosenttia). Selkein esimerkki asiasta on Espanjan lainsäädäntö, jonka mukaan maan maakaasun kysynnästä enintään 60 prosenttia voidaan hankkia samasta maasta. On kuitenkin todennäköistä, että ETA:n alueella tuotetun kaasun hinnankorotus tehtäisiin tyhjäksi kasvattamalla hieman Venäjältä ja Algeriasta ostettavan kaasun osuutta. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden täsmällinen määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, sillä se ei vaikuta kilpailullisen arvioinnin lopputulokseen.Markkinoilla toimijat(18) Öljyn ja kaasun etsintä-, kehittämis- sekä tuotanto- ja myyntitoiminnassa mukana olevat yhtiöt on perinteisesti ollut tapana ryhmitellä kolmeen luokkaan, joissa toimintapolitiikka, strategiset tavoitteet ja tulevaisuuden etsintä- ja kehittämisvalmiudet poikkeavat toisistaan. Luokat ovat i) valtion omistuksessa olevat tuottajat (pääasiassa OPECiin kuuluvia ja joitakin OECD:hen kuuluvia yhtiöitä kuten Statoil), ii) suuryhtiöt, toisin sanoen vertikaalisesti integroituneet öljy-yhtiöt, joilla on kansainvälistä toimintaa, ja iii) joukko huomattavasti pienempiä, useimmiten integroitumattomia tuotantoketjun alkupään öljyn- tai kaasunetsintää ja/tai -tuotantoa harjoittavia öljy-yhtiöitä.(19) Kilpailuun liittyviä epäilyksenaiheita komissiossa herätti lähinnä se, että ilmoitetun toimenpiteen sekä Exxonin ja Mobilin ilmoittaman toimenpiteen tuloksena saattaisi syntyä erillinen, etsintä- ja kehittämistoiminnassa vallitsevassa asemassa olevien toimijoiden (neljäs) taso. Tämän "supersuurten" yhtiöiden ryhmän muodostaisivat Exxon-Mobil, BP Amoco-Arco ja Shell.Osapuolten asema markkinoillaÖljyn ja kaasun etsintä(20) Öljyn- ja kaasunetsinnän markkinoilla ei ole laajasti käytettävissä olevaa tai yleisesti hyväksyttyä osoitinta, jonka perusteella voidaan markkinavoiman arvioimiseksi laskea markkinaosuudet. Markkinaosuudet voitaisiin mitata usealla tavalla: niiden alueiden lukumäärä, joille on myönnetty lupia; niiden alueiden lukumäärä, joilla tietty yhtiö on operatiivisessa vastuussa; nettopinta-ala; kokonaispinta-ala, josta yhtiö on operatiivisessa vastuussa; etsintään käytetyt käyttöomaisuusinvestoinnit ja niin edelleen. Laaja yksimielisyys vallitsee siitä, että alueiden lukumäärä tai pinta-ala eivät ole luotettavia mittareita, sillä ne kattavat varsin monenlaisia tilanteita.(21) Käyttöomaisuusinvestointien perusteella tarkasteltuna Exxon-Mobilin, BP Amoco-Arcon ja Shellin osuus kaikista vuodelle 1999 suunniteltuun etsintään, kenttien kehittämiseen ja tuotantoon tehdyistä käyttöomaisuusinvestoinneista olisi noin 30-40 prosenttia kunkin yhtiön osuuden ollessa suunnilleen yhtä suuri. Seuraavaksi suurimman toimijan osuus olisi kolmannes kolmen tärkeimmän toimijan keskimääräisestä koosta.(22) Osapuolet ovat kiistäneet tämän markkinavoiman mittaustavan sopivuuden seuraavista syistä. Käyttöomaisuusinvestointien määrä vaihtelee tutkittavan alueen mukaan. Tämä vaikuttaa matalakustannuksisten OPEC-alueiden kansallisten öljy-yhtiöiden markkinaosuutta alentavasti. Toiseksi käyttöomaisuusinvestoinnit eivät useinkaan vastaa luvan tai tuotannon omistussuhteiden oikeaa jakautumaa. Tämä johtuu siitä, että valtion omistamat yhtiöt maksavat usein osuuden, joka on suhteettoman alhainen verrattuna niiden osuuteen luvasta tai raakaöljyn tuotannosta saamaan tuottoon. Kolmanneksi käyttöomaisuusinvestointeihin lasketaan usein mukaan muitakin kuin puhtaasti etsintään liittyviä menoja; tällaisia ovat esimerkiksi kaasun nesteyttämiseen tai infrastruktuuriin tehdyt investoinnit.(23) Markkinavoimaa olisi mahdollista mitata myös laskemalla kyseessä olevien yhtiöiden osuus odotetusta tuotannosta (tämänhetkinen etsintä ja oikeuksien hankkiminen kolmansilta osapuolilta johtavat tulevaisuudessa tuotantoon). Markkinatutkimuksen perusteella kolmen supersuuren yhtiön yhteenlaskettu markkinaosuus OPECin ulkopuolisesta tuotannosta olisi noin kymmenen vuoden kuluttua samaa 30-40 prosentin luokkaa kuin edellä.Tuotanto ja myynti(24) Vuonna 1998 BPA:n ja Arcon yhteenlaskettu osuus sekä maailman raakaöljyn tuotannosta että maakaasun Euroopan tuotannosta olisi ollut [alle 15 prosenttia](7). Yhdistyneen Exxon-Mobilin osalta vastaavat osuudet olisivat [alle 25 prosenttia] ja Shellin osalta alle 20 prosenttia. Osuudet eivät ole viime vuosina olennaisesti muuttuneet. Kolme supersuurta yhtiötä vastaa lähes 40 prosentista maakaasun kokonaistuotannosta ETA-alueella. ETA-alueella kulutetusta maakaasusta niiden osuus on kuitenkin alle 30 prosenttia.(25) Alan teollisuus viittaa usein todettuihin öljy- ja kaasuvaroihin markkinavoimaa kuvaavana mittarina. Tällä perusteella tarkasteltuna osapuolten osuus maailman todetuista raakaöljyvaroista olisi [alle 3 prosenttia] ja Euroopan todetuista maakaasuvaroista [alle 5 prosenttia]. Osapuolet väittävät kuitenkin, että todetut öljy- tai kaasuvarat eivät ole merkityksellinen tulevaisuuden tuotannon osoitin. Öljy-yhtiöiden ilmoittamilla todetuilla öljy- tai kaasuvaroilla on ainoastaan raaka-ainevaraston tehtävä, ja muiden yksityisten yhtiöiden tavoin myös yksityisten öljy-yhtiöiden on pidettävä varastonsa mahdollisimman pieninä. Todettujen öljy- tai kaasuvarojen avulla yhtiö ilmoittaa, pystyykö se korvaamaan olemassa olevien öljykenttien ennustetun loppuun kulumisen ja pysymään siten elinkelpoisena toimijana markkinoilla. Kansallisten öljy-yhtiöiden ei kuitenkaan tarvitse perustella etsintään ja kehittämiseen liittyviä uusia investointeja osakkeenomistajilleen, sillä ne voivat käyttää kansallisia varantoja, jotka yleensä selvästi ylittävät niiden tarpeen. Tällaiseen osoittimeen liittyy tämän vuoksi vinouma ylöspäin kansallisten öljy-yhtiöiden hyväksi.(26) Tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa OPEC-maiden tuottajilla yhteensä on huomattava markkinavoima raakaöljytuotannon alalla. Niiden määräysvallassa on merkittävä osuus tuotannosta (noin 40 prosenttia) ja todetuista öljyvaroista (noin 75 prosenttia, ja Saudi-Arabian öljyvarat muodostavat yli kolmanneksen koko OPECin varoista). Useissa tapauksissa OPEC on pystynyt vaikuttamaan(8) jonkin verran raakaöljyn hintoihin.(27) ETA-alueella myytävästä maakaasusta yhteensä noin 30 prosentin osuus on Venäjän kansallisella tuottajalla Gazpromilla (17 prosenttia) ja Algerian kansallisella tuottajalla Sonatrachilla (11 prosenttia). ETA-alueella myytävissä olevista todetuista maakaasuvaroista niiden osuus on yhteensä 88 prosenttia (Gazprom 81,5 prosenttia).Sulautuman vaikutukset kilpailuun(28) Komissio esitti seuraavia vakavia epäilyjä kilpailuun kohdistuvasta vaikutuksesta raakaöljyn ja maakaasun etsintä-, kehittämis-, tuotanto- ja myyntimarkkinoilla. Ilmoitettu toimenpide yhdessä Exxon-Mobil-sulautuman kanssa saattaisi johtaa neljännen kilpailijatason muodostumiseen alalle; tämä koostuisi BP Amoco-Arcosta, Exxon-Mobilista ja Shellistä. Mitä muuttujaa sitten käytetäänkin (markkina-arvo, öljyn ja kaasun tuotanto, todetut öljy- ja kaasuvarat jne.) näiden kolmen supersuuren yhtiön ja muiden suurten yhtiöiden välillä on merkittävä ero.(29) Harkittavana oli kysymys siitä, olisiko mahdollista, että nämä kolme supersuurta toimijaa olisivat tulevaisuudessa etulyöntiasemassa uusien merkittävien öljy- tai kaasuvarojen löytämisen ja kehittämisen suhteen muihin markkinoilla toimijoihin verrattuna. Tämä voisi olla seurausta niiden entistä paremmasta rahoitusvalmiudesta, jonka avulla ne voisivat ottaa entistä enemmän riskejä. Kilpailijoiden taas olisi valittava tarkkaan alueet, joilla ne aikovat ryhtyä toimimaan. Pienemmät yhtiöt eivät saa pääomaa yhtä helposti ja niiden mahdollisuudet hajottaa riskejä ovat pienemmät, joten halutessaan jatkaa merkittävien kenttien kehittämistä niiden olisi ryhdyttävä supersuurten yhtiöiden pienemmiksi kumppaneiksi voidakseen hyötyä näiden voimavarojen yhteenliittymästä. Ainoa kilpailijoiden lisämahdollisuus olisi ryhtyä markkinarakoja hyödyntäviksi, öljyn- ja kaasunetsintään keskittyneiksi toimijoiksi. Tämä saattaisi johtaa siihen, että supersuuret yhtiöt valvoisivat muiden etsintätoiminnan harjoittajien pääsyä uusille raja-alueille; aluksi ensimmäisiä lupia myönnettäessä ja myöhemmin alueen ympärillä olevien muiden lohkojen osalta, sillä supersuuret toimijat olisivat todennäköisesti rakentaneet tarvittavan infrastruktuurin.(30) Koska öljyn- ja kaasunetsinnän ensimmäisistä vaiheista kuluu yleensä 5-15 vuotta tuotannon aloittamiseen, tilanne saattaisi näiden olettamusten mukaan kymmenen vuoden kuluttua olla sellainen, että supersuurilla toimijoilla olisi huomattava vaikutus OPECin ulkopuolisiin uusiin öljy- ja kaasuvaroihin sekä tuotantoon.(31) Tämä saattaisi vaikuttaa tuotanto- ja myyntimarkkinoihin seuraavalla tavalla: Kilpailulliset rajoitteet, jotka kaventavat OPECin mahdollisuuksia toimia kartellin tapaan, vähentyisivät. Näillä kolmella yhtiöllä olisi samanlaiset edut ajettavanaan kuin OPECilla ja ne todennäköisesti yhtyisivät OPECin päätöksiin rajoittamalla tuotantoa tiettyyn tasoon pelkäämättä, että muut käyttäisivät tilannetta hyödykseen. Tämä johtaisi OPECin määräävän aseman vahvistumiseen raakaöljymarkkinoilla sen ja kolmen supersuuren toimijan välillä syntyvän oligopolistisen rakenteen kautta, mikä kannustaisi seuraamaan OPECin noudattamia kaupallisia strategioita. OPEC voisi tällöin nostaa hintoja ja pitää ne korkeimmalla mahdollisella tasolla, joka ei vielä aiheuta uuden etsintätoiminnan käynnistymistä.(32) Edellä esitetyn pohjalta komissio päätteli, että toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan herätti vakavia epäilyjä ja että sitä olisi tarkasteltava perusteellisemmassa tutkimuksessa.(33) Osapuolet kiistivät komission vakavat epäilyt pääasiassa kahteen perusteeseen vedoten. Ensinnäkin supersuuret toimijat kohtaisivat edelleen pienempien öljy-yhtiöiden aiheuttamaa kilpailua. Toiseksi isäntämaat valvovat öljyn- ja kaasuntuotantoa eikä niillä missään tapauksessa olisi kannustimia sallia öljy-yhtiöiden rajoittaa tuotantoa.(34) Markkinatutkimuksen myötä vahvistui, etteivät pienet etsintätoiminnan harjoittajat näyttäneet uskovan uuden supersuurten toimijoiden luokan syntymisen voivan uhata niiden asemaa. Kokoerojen vuoksi ne eivät kilpailisi samantyyppisistä etsintäoikeuksista eivätkä pienemmät toimijat olisi riippuvaisia suuremmista etsintätoiminnan harjoittajista öljynsä myynnissäkään. Lisäksi Chevronin, Texacon, Elfin tai Totalin tapaisilla suurilla toimijoilla näyttäisi olevan entisenlaiset valmiudet harjoittaa etsintää ja kehittää kenttiä missä päin maailmaa tahansa. Osapuolet ovat esittäneet useita esimerkkejä suurten toimijoiden osallistumisesta eri puolilla maailmaa käynnissä oleviin hankkeisiin.(35) Lisäksi markkinatutkimus vahvisti, että valtioiden ja etsintä- ja tuotantotoiminnan harjoittajien välisissä toimilupasopimuksissa yleensä kielletään jälkimmäisiä rajoittamasta tuotantoaan (tällaisen päätösvallan valtio pidättää itsellään).(36) Maakaasun osalta ei ole todennäköistä, että osapuolet yhdessä muiden supersuurten toimijoiden kanssa voisivat saada ETA-alueen tuotannon hallintaansa ja että asialla olisi kilpailullisia vaikutuksia. Vaikka tällaiset markkinat olisivatkin olemassa (ottaen huomioon Venäjän ja Algerian kaasuntuotantoon liittyvän havaittavan poliittisen riskin), ei ole perusteita väitteelle supersuurten toimijoiden yhteisestä määräävästä asemasta, kun otetaan huomioon kilpailijoiden toimittaman norjalaisen kaasun vahva asema. Lisäksi maakaasun tuottajilla on vastassaan hyvin keskittynyttä kysyntää Gaz de Francen tai Distrigazin tapaisten maakaasun kansallisten siirtoyritysten taholta.(37) Sen vuoksi komissio päättelee, ettei keskittymä johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen raakaöljyn ja maakaasun etsinnän, kehittämisen, tuotannon tai myynnin markkinoilla.B MAAKAASUN SIIRTO JA JALOSTUS(38) Keskittymä herättää kilpailutilanteeseen liittyviä epäilyjä seuraavilla markkinoilla: i) maakaasun siirto putkilinjoja pitkin eteläisellä Pohjanmerellä (Southern North Sea, jäljempänä "SNS-alue"), ja ii) maakaasun käsittelypalvelut eteläisellä Pohjanmerellä. Jäljempänä käsitellään näitä markkinoita sekä maakaasun siirron markkinoita putkilinjoja pitkin pohjoisella Pohjanmerellä (Northern North Sea, jäljempänä "NNS-alue").Merkitykselliset tuotemarkkinat(39) Kun maakaasu poistuu tuotantolaitoksen porausreiästä, virta sisältää kaasumaisia hiilivetyjä ja nestemäisiä hiilivetyjä. Tämä käsittelemätön kaasu on usein siirrettävä putkistoa pitkin laitokseen, jossa sitä käsitellään erottamalla kaasumaiset ja nestemäiset ainesosat toisistaan. Tämän jälkeen kaasuvirtaa käsitellään ja/tai puhdistetaan edelleen, jotta saadaan sen siirtämiseen käytettävässä järjestelmässä kuljettamisen asettamia teknisiä vaatimuksia vastaavia kaasumaisia hiilivetyjä (maakaasu, jonka laatu vastaa putkistossa siirtämisen vaatimuksia). Maakaasun tuottajat käyttävät siirtoon ja käsittelyyn joko itse omistamiaan laitteita tai joissakin tapauksissa toisten yritysten omistamia siirtoputkistoja ja offshore- ja/tai onshore-käsittelylaitoksia.(40) BPA:n mukaan kaasunsiirto ja kaasunkäsittely kuuluvat molemmat erillisiin tuotemarkkinoihin. Kaasunsiirron osalta merkitykselliset tuotemarkkinat olisivat maakaasun siirtomarkkinat vedenalaisia putkistoja pitkin(9). Kaasun käsittelyn osalta BPA pitää merkityksellisinä tuotemarkkinoina maakaasun käsittelyn tuotemarkkinoita.(41) Vaikka kaasukentän omistajat tarvitsevat sekä siirto- että jalostuspalveluja voidakseen markkinoida kaasuaan ja hakevat halvinta mahdollista palveluyhdistelmää, komissio katsoo kuitenkin, että on paikallaan erottaa toisistaan siirto- ja käsittelymarkkinat, sillä näiden toimintojen kilpailuehdot poikkeavat toisistaan. Markkinatutkimuksesta käy ilmi esimerkiksi, että kaikki seuraavien vaihtoehtojen väliset yhdistelmät ovat mahdollisia: itse omistetut (uudet) putkistot ja/tai käsittelylaitokset ja olemassa olevien putkistojen ja/tai käsittelylaitosten käyttö kolmantena osapuolena (third party access, TPA).Merkitykselliset maantieteelliset markkinat(42) Arcon kiinnostus yhteisön alueen kaasunsiirto- ja kaasunkäsittelyinfrastruktuuriin liittyy vain yhdessä jäsenvaltiossa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) sijaitsevaan infrastruktuuriin. Nämä infrastruktuurirakenteet ovat kahdentyyppisiä: vedenalaisia maakaasuputkistoja ja osuus eräässä kaasunkäsittelylaitoksessa. Kaikki kyseessä oleva omaisuus sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan pääsaaren itäpuolisella mannerjalustalla tai itse pääsaaren itäosassa.(43) Kysynnän eli siirto- ja/tai käsittelypalveluja tarvitsevien kaasukenttien omistajien näkökulmasta merkitykselliset maantieteelliset markkinat koostuvat olemassa olevasta tai uudesta infrastruktuurista, joka tarjoaa taloudellisesti kannattavan vaihtoehdon. Tässä yhteydessä Yhdistyneen kuningaskunnan mannerjalusta voidaan jakaa kahteen alueeseen: pohjoiseen Pohjanmereen (NNS), jonka muodostaa alue 55. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella ja eteläiseen Pohjanmereen (SNS), jonka muodostaa alue 55. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella.(44) BPA:n mielestä NNS-alueella sijaitsevien kaasukenttien omistajat voisivat kyllä teoriassa hakea käsittelypalveluja SNS-alueelta, mutta useimmissa tapauksissa NNS-alueella sijaitseva kaasukenttä todennäköisemmin hakee tuotannolleen siirto- ja käsittelypalveluja saman merialueen käsittelylaitoksista. Itse asiassa vain yksi rakenteilla oleva putkisto yhdistää jonkin NNS-alueen kaasukentän SNS-alueella sijaitsevaan käsittelylaitokseen.(45) SNS-alueella sijaitsevat kaasukentät ovat tähän saakka nojautuneet kyseisen merialueen rannikolla sijaitseviin terminaalialueisiin tuotantonsa käsittelemiseksi ja tekevät niin vastaisuudessakin (vaikkakin SNS-alueen kaasukentiltä on vähäisemmässä mittakaavassa pyydetty siirtotarjouksia myös Alankomaihin päättyvien putkistojen käytöstä). Markkinatutkimuksesta käy ilmi, että toisin kuin NNS-alueella, uuden infrastruktuurin rakentaminen ei SNS-alueella ole realistinen vaihtoehto olemassa olevien laitteistojen käytölle, sillä eteläinen merialue on kypsä kaasunporausalue, missä mahdollisesti vielä löydettävät uudet kentät ovat niin pieniä, ettei niille kannata rakentaa uutta infrastruktuuria.(46) Näistä syistä BPA katsoo NNS- ja SNS-alueiden olevan erillisiä maantieteellisiä markkinoita maakaasun käsittelyn markkinoiden ja maakaasun vedenalaisen putkistosiirron markkinoiden osalta. Koska Arcolla ei ole pääomaosakkuuksia NNS-alueen kaasunkäsittelymarkkinoilla, näitä markkinoita ei tarkastella enempää.(47) Maantieteelliset markkinat eivät kuitenkaan ole edellä määriteltyjä alueita pienemmät. Täysin riittäviä todisteita on saatu siitä, että uuden kentän vaihtoehdot eivät rajoitu yhdessä ainoassa kohteessa sijaitseviin erilaisiin laitteistoihin (esim. kolme kaasunkäsittelylaitosta Bactonissa) ja/tai yhteen ainoaan sijaintipaikkaan, johon johtaa useita putkistoja (esim. Amocon Bactonin käsittelylaitokseen johtavat kolme putkistoa).(48) Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että SNS- ja NNS-alue muodostavat erilliset maantieteelliset markkinat sekä maakaasun siirrron että käsittelyn osalta.Osapuolten asema markkinoilla(10)a) NNS-alueen putkilinjat(49) Taulukossa 1 esitetään yhteenveto kahdeksasta putkilinjasta, jotka yhdistävät NNS-alueen maakaasukentät sen kaasunkäsittelylaitoksiin. Taulukossa esitetään kunkin osapuolen omistusosuudet ja operatiivisessa vastuussa olevan yhtiön nimi. Miller-putkilinja toimittaa nykyisin vain hyvin vähäisiä määriä maakaasua, ja sitä aiotaan laajentaa (ks. 59 kohta). Lisäksi parhaillaan rakennetaan putkistoa (SEAL), joka yhdistää NNS-alueen maakaasukentät SNS-alueen käsittelylaitokseen. Arco omistaa [...] prosentin osuuden tästä putkilinjasta. Yleisesti voidaan todeta, että BPA on omistajana kolmessa putkilinjassa ja Arco kahdessa. Osapuolten omistukset eivät ole päällekkäisiä ja neljässä putkilinjassa yhdeksästä osapuolet eivät ole omistajina.Taulukko 1: NNS-alueen putkilinjat>TAULUKON PAIKKA>(50) Näiden omistusosuuksien perusteella osapuolilla on noin [15-25 prosentin] osuus kaasunsiirron yhteenlasketusta nimelliskapasiteetista edellä mainittujen yhdeksän kaasuputkilinjan osalta (kun oletetaan, että Miller-putkilinjan kapasiteettia laajennetaan). Ennakoitu kaasunsiirron kokonaismäärä vuodelle 1999 on 5058 milj. kuutiojalkaa päivässä(11). Tästä kokonaismäärästä osapuolten markkinaosuus on [10-20 prosenttia], joka saadaan kertomalla osapuolten omistusosuus kustakin putkilinjasta sen ennakoidulla siirtomäärällä.b) SNS-alueen putkilinjat(51) Taulukossa 2 esitetään yhteenveto putkilinjoista, jotka yhdistävät SNS-alueen maakaasukentät sen kaasunkäsittelylaitoksiin Dimlingtonissa, Easingtonissa, Theddlethorpessa ja Bactonissa. Siinä esitetään myös asianomaisten yritysten omistusosuudet ja operatiivisessa vastuussa olevan yhtiön nimi. Siitä käy ilmi, että BPA on omistajana kymmenessä putkilinjassa ja Arco seitsemässä. Neljässä putkilinjassa kumpikin osapuoli on omistajana. Neljässä putkilinjassa 17:stä osapuolet eivät ole omistajina.Taulukko 2: SNS-alueen putkilinjat>TAULUKON PAIKKA>(52) Näiden omistusosuuksien perusteella osapuolilla on noin [30-50 prosentin] osuus kaasunsiirron yhteenlasketusta nimelliskapasiteetista toiminnassa olevien kaasuputkilinjojen osalta. Ennakoitu kaasunsiirron kokonaismäärä vuodelle 1999 on 4225 milj. kuutiojalkaa päivässä. Tästä kokonaismäärästä osapuolten markkinaosuus on [30-40 prosenttia], joka saadaan kertomalla osapuolten omistusosuus kustakin putkilinjasta sen ennakoidulla siirtomäärällä.(53) British Gasin markkinaosuus on noin 15 prosenttia ja Conocon noin 10 prosenttia.c) SNS-alueen kaasunkäsittely(54) Taulukossa 3 luetellaan seitsemän SNS-alueen kaasunkäsittelylaitosta, osapuolten omistusosuudet niissä ja operatiivisessa vastuussa olevien yhtiöiden nimet. Siitä käy ilmi, että osapuolet ovat omistajina viidessä laitoksessa (BPA neljässä, Arco yhdessä). Omistukset eivät ole päällekkäisiä. Omistusosuuksien perusteella osapuolten osuus SNS-alueen maakaasun tuotannon yhteenlasketusta nimelliskapasiteetista on [40-50 prosenttia] (Arco alle [...] prosenttia). Osapuolten markkinaosuus ennakoidusta kaasuntuotannon kokonaismäärästä vuonna 1999 on [30-40] prosenttia, joka saadaan kertomalla osapuolten omistusosuus kustakin käsittelylaitoksesta sen ennakoidulla tuotantomäärällä.Taulukko 3: SNS-alueen kaasunkäsittely>TAULUKON PAIKKA>(55) Conocon ja Exxon/Shellin markkinaosuudet ovat noin 15 prosenttia.Kilpailullinen arviointi(56) Avaintekijä Yhdistyneen kuningaskunnan putkilinjojen ja käsittelylaitosten toiminnassa on se, että infrastruktuurin omistajien on yksimielisesti hyväksyttävä merkittävimmät päätökset. Tämä koskee muun muassa niitä ehtoja, joita sovelletaan kolmansien osapuolten oikeuteen käyttää infrastruktuuria. Koska tällaiseen infrastruktuuriin osallistumiseen liittyvä pääasiallinen kilpailullinen ongelma koskee infrastruktuurin omistajien mahdollisuutta rajoittaa uusien, kilpailevien maakaasukenttien kehittämistä, yksittäisen yrityksen asema ei niinkään riipu sen kapasiteetin omistusosuudesta vaan kokonaiskapasiteetista ja erityisesti sen infrastruktuurin vapaasta kapasiteetista(12), jossa yritys on omistajana.(57) Keskittymästä johtuva omistusosuuden kasvu tietyssä infrastruktuurissa ei tämän vuoksi lisää BPA:n vaikutusvaltaa kyseisen putkilinjan osalta ennen keskittymää vallitsevaan tilanteeseen verrattuna.a) NNS-alueen putkilinjat(58) BPA on omistajana kahdessa ja Arco yhdessä alueella nykyisin toimivista seitsemästä putkilinjasta (lukuun ottamatta Miller-putkilinjaa ja rakenteilla olevaa Seal-putkilinjaa). Näiden putkilinjojen osuus kokonaiskapasiteetista on ainoastaan puolet. Koska NNS-alueen putkilinjoissa ei ole nykyisin eikä tulevien 2-3 vuoden aikana vapaata kapasiteettia, uusien kaasukenttien omistajiin kohdistuvat kilpailupaineet eivät riipu NNS-alueen putkilinjojen omistajien omistusosuuksista eivätkä siten tähän menettelyyn liittyen BPA:n ja Arcon omistusosuuksista. Näillä markkinoilla ei ole siten määräävää markkinaasemaa.(59) Nämä kilpailupaineet eivät muutu olennaisesti sen vuoksi, että ainakin kaksi muuta putkilinjaa otetaan käyttöön vuonna 2002. Nämä ovat SEAL-putkilinja, josta Arco omistaa [...] prosenttia, ja Miller-putkilinja, jonka osalta omistajat (BPA [...] prosenttia, Conoco [...] prosenttia ja Enterprise [...] prosenttia) aikovat saavuttaa 1200 milj. kuutiojalan kapasiteetin vuoteen 2002 mennessä, mikä merkitsee alle [10-25] prosentin osuutta kokonaiskapasiteetista. SEAL-putkilinja on tarkoitettu omista lähteistä saatavan maakaasun (äskettäin kehitetyt maakaasukentät) siirtoon, kun taas Miller-putkilinjan kapasiteetti on tarkoitettu kolmansien osapuolten kaasun siirtoon. Toimenpide ei näin ollen johda sulautumayrityksen markkinavoiman muuttumiseen uusien maakaasukenttien omistajiin nähden, koska SEAL-putkilinjaa, jossa Arco on omistajana, ei käytetä uusien maakaasukenttien omistajien maakaasun siirtoon. Ilmoitettu toimenpide ei siten johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.b) SNS-alueen putkilinjat(60) Kaupan jälkeen BPA:lla on pääomaosakkuus 13:ssa 17:stä nykyisestä putkilinjasta. Osapuolten omistuksessa olevien putkistojen yhteenlaskettu kapasiteetti on [yli 60 prosenttia] kokonaiskapasiteetista. Markkinatutkimuksesta käy ilmi, että niissä neljässä putkilinjassa, joissa osapuolet eivät ole omistajina, on vain vähän vapaata kapasiteettia. BPA:n olisi tämän vuoksi mahdollista valvoa alueella olevien uusien kenttien pääsyä käyttämään putkilinjoissa tapahtuvaa siirtoa, koska ne putkistot, joissa on vapaata kapasiteettia, ovat sen määräysvallassa. Koska SNS on kypsä kaasualue, ei ole todennäköistä, että siltä enää löydettäisiin uusia suuria kenttiä. Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että alueelle rakennettaisiin uutta infrastruktuuria.(61) Komissio päättelee tämän vuoksi, että keskittymä johtaa määräävän markkina-aseman syntymiseen SNS-alueen putkilinjoissa tapahtuvan kaasunsiirron markkinoilla. BPA voi käyttää määräävää asemaansa uusien (pienten) maakaasukenttien omistajiin nähden soveltamalla korkeita siirtotariffeja tai tarjoamalla rajoitettuja siirtopalveluja.(62) BPA väittää, ettei keskittymä luo sille markkinavoimaa SNS-alueen putkilinjamarkkinoilla. Perusteluna se on esittänyt seuraavaa: i) SNS on kypsä kaasualue, jonka nykyisissä putkistoissa on paljon vapaata kapasiteettia, ii) uutta infrastruktuuria voidaan rakentaa, ja iii) teollisuudenalalla vallitsee periaate, jonka mukaan BPA saa käyttää omistukseen liittyviä oikeuksiaan ainoastaan yhdessä keskenään kilpailevista putkistoinfrastruktuureista. Komissio ei hyväksy näitä perusteluja seuraavista syistä:(63) Komissio myöntää, että SNS-alueen putkistojen kapasiteetti on yleisesti alikäytössä. Tämän vuoksi voidaan odottaa, että putkilinjojen välillä syntyy voimakasta kilpailua kaasunsiirrosta saatavien lisätulojen varmistamiseksi, jos jokin uusi kenttä (yleisesti huomattavasti pienempiä kuin alkuperäiset kentät) haluaa tehdä kolmannen osapuolen käyttöoikeutta koskevan sopimuksen. Markkinatutkimuksesta käy kuitenkin ilmi, että niissä putkistoissa, joissa osapuolet eivät ole omistajina, on vain vähän vapaata kapasiteettia.(64) Toisaalta myös BPA myöntää, että SNS-alueelle ei ole rakennettu uusia merkittäviä kaasuputkilinjoja vuoden 1992 jälkeen. Tämä ei ole yllättävää, sillä tuoreimmat SNS-alueella kehitetyt maakaasukentät ovat aikaisemmin kehitettyjen laajempien kenttien ns. satelliittikenttiä. Ei ole myöskään odotettavissa, että alueelta löydettäisiin uusia laajoja kenttiä. Uusien putkistojen rakentaminen on siten epätodennäköistä, sillä satelliittikentistä saatavat tulot eivät riitä kattamaan uuden, tiettyyn kohteeseen tarkoitetun putkiston rakentamiskustannuksia. Käytännössä tällaisia kenttiä ei voidakaan kehittää ilman varmuutta siitä, että kolmannella osapuolella on käyttöoikeus olemassa oleviin putkilinjoihin ja käsittelylaitoksiin.(65) Kolmanneksi osapuolet viittaavat Yhdistyneen kuningaskunnan öljyn- ja kaasunporausteollisuudessa käytäntönä olevaan "vetäytymis"-periaatteeseen ("step out"), jonka mukaan yritys käyttää äänioikeuttaan ainoastaan yhdessä putkilinjayritysten yhteenliittymässä, jos yksi tai useampi yrityksen omistukseen kuuluva putkilinjayritys kilpailee keskenään. BPA esittää, että se ei näin voi käyttää veto-oikeutta maakaasun toimitusten siirtämiseksi esimerkiksi Bacton-Amoco-putkistosta (josta sillä on [...] prosentin omistusosuus) Bacton-Leman-putkistoon (josta sen omistusosuus on [...] prosenttia). Step out -käytäntö perustuu siihen, että yrityksen edut voivat olla keskenään ristiriidassa, jos se on omistajana sellaisissa infrastruktuureissa, jotka kilpailevat keskenään siirto- ja/tai käsittelypalvelujen tarjoamisessa asiakkaille. Vaikka step out -velvoitteita ei sellaisenaan juurikaan kirjata eri infrastruktuurien omistusta koskeviin sopimusasiakirjoihin, periaatetta sovelletaan yleisesti Yhdistyneen kuningaskunnan öljyn- ja kaasunporausteollisuudessa. BPA katsoo, että step out -käytännön asianmukainen noudattaminen on olennainen osa syrjimättömyysperiaatteen noudattamista (sellaisena kuin se sisältyy öljyn- ja kaasunporausalan infrastruktuuria säätelevään Offshore Infrastructure Code of Practiceen), mikä on edellytys Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen lainsäädännön (öljylain (Petroleum Act, 1998) 17 §:n ja maakaasulain (Gas Act, 1995) 12 §:n) mukaisten pakotteiden välttämiseksi.(66) Offshore Infrastructure Code of Practice (jonka Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö on antanut) on säännöstö, jonka kaikki offshoreöljyn- ja kaasunsiirtoinfrastruktuurin omistajat ovat hyväksyneet ja jonka tarkoituksena on varmistaa niiden menettelyjen objektiivisuus ja avoimuus, jotka koskevat kolmansien osapuolten oikeutta käyttää infrastruktuuria. Vuoden 1998 öljylain 17 §:ään sisältyy oikeusperusta, jonka nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset voivat vaatia - infrastruktuurin omistajien alun perin tekemän kielteisen päätöksen jälkeen -, että kolmansille osapuolille myönnetään öljy- ja maakaasuputkilinjojen käyttöoikeus kohtuullisin ehdoin. Vuoden 1995 maakaasulain 12 §:ään sisältyy puolestaan oikeusperusta, jonka perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset voivat vaatia - sen jälkeen, kun infrastruktuurin omistajat ovat siitä alun perin kieltäytyneet -, että kolmansille osapuolille myönnetään kaasunkäsittelylaitosten käyttöoikeus kohtuullisin ehdoin.(67) Markkinatutkimus on vahvistanut osapuolten kuvaileman step out -periaatteen olemassaolon. Step out -periaate ei sisälly kuitenkaan sellaisenaan alan vapaaehtoiseen menettelysäännöstöön. Periaatteen noudattaminen perustuu tämän vuoksi yksinomaan asianomaisten yritysten käyttäytymiseen. BPA:n tulevaa käyttäytymistä rajoittaisi siten vain sen vapaaehtoinen sitoutuminen käytäntöön, joka ei ole luonteeltaan velvoittava.(68) Vaikka hyväksyttäisiinkin, että step out -käytäntö perustuu menettelysäännöstöön, jonka noudattamista Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset voisivat valvoa, tämä ei olisi riittävää. Arvioidessaan yrityskeskittymiä sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan tiukkojen vaatimusten perusteella komissio ei voi hyväksyä sitä, että asianomaisten yritysten käyttäytymistä valvovan ja sen perusteella asetettavista pakotteista päättävän sääntelyelimen olemassaolo oikeuttaisi päätelmän, jonka mukaan määräävää markkina-asemaa ei syntyisi.(69) Komissio katsoo tämän vuoksi, että keskittymä synnyttäisi määräävän markkina-aseman SNS-alueen kaasuputkilinjojen markkinoilla.c) SNS-alueen kaasunkäsittely(70) Osapuolet ovat keskittymän seurauksena omistajina viidessä seitsemästä SNS-alueen kaasunkäsittelylaitoksesta. Niiden osuus olemassa olevasta kapasiteetista ja sen todellisesta käytöstä ylittää lisäksi 40 prosenttia. Tämän ohella niillä kahdella laitoksella, joissa osapuolet eivät ole omistajina, on vain vähän vapaata kapasiteettia tuotantohuippujen aikana. Osapuolten omistukseen kuuluvien laitosten vapaa kapasiteetti puolestaan ylittää 50 prosenttia myös silloin, kun tuotanto on korkeimmillaan. Koska sulautumayritys omistaa kokonaisuudessaan kaksi laitosta ja on osaomistajana kolmessa laitoksessa, joista kahdessa sen hallitseva asema perustuu yksimielisyysvaatimukseen, se voisi mahdollisesti valvoa uusien kenttien pääsyä käyttämään näitä laitoksia. Kolmannessa laitoksessa (Bacton - BPA), jossa kukin omistaja voi vapaasti tarjota vapaata kapasiteettiaan kolmansille osapuolille, tuotantohuippujen aikana käytettävissä olevan vapaan kapasiteetin osuus on alle [10-20] prosenttia kokonaiskapasiteetista. BPA omistaa kuitenkin [yli 25] prosenttia laitoksen koko kapasiteetista. Laitoksen muiden omistajien käytettävissä olevan vapaan kapasiteetin osuus on vain noin 5 prosenttia kokonaiskapasiteetista. Ei voida myöskään sulkea pois mahdollisuutta, että terminaalista operatiivisesti vastaava BPA voisi tulevaisuudessa edelleen vähentää vapaan kapasiteetin saatavuutta.(71) BPA on esittänyt SNS-alueen kaasunkäsittelyn markkinoiden osalta vastaavansisältöiset väitteet kuin ne, jotka on esitelty edellä SNS-alueen putkilinjojen osalta. Myöskään niitä ei voida hyväksyä samoista, edellä esitetyistä syistä.(72) Yrityskeskittymä synnyttää tämän vuoksi määräävän markkina-aseman myös SNS-alueen kaasunkäsittelyn markkinoilla.V OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSETA SITOUMUKSET(73) BPA on antanut komissiolle sitoumuksen siitä, että se myy pääomaosakkuudet, jotka Arcolla nykyisin on [eräissä osissa SNS-alueen kaasunsiirto- ja käsittelyinfrastruktuureja]. Nämä pääomaosakkuudet myydään yhdelle tai useammalle ostajalle, jotka komissio hyväksyy. BPA on antanut lisäksi sitoumuksen siitä, että se ei hanki näitä omistusosuuksia takaisin ilman komission ennalta myöntämää lupaa.(74) Sitoumusten teksti on kokonaisuudessaan tämän päätöksen liitteessä.B ARVIOINTI(75) Se, että BPA myy Arcon omistukset niissä putkilinjoissa ja käsittelylaitoksissa, joissa BPA nykyisin ei ole omistajana, merkitsee, että BPA:n kilpailuasema säilyy samana keskittymän jälkeen. Kuten edellä on esitetty, tämä johtuu siitä, että kolmansien osapuolten käyttöoikeus SNS-alueen putkilinjoihin ja käsittelylaitoksiin myönnetään omistajien yksimielisyyteen perustuvan päätöksen perusteella. Kilpailuasema riippuu siten yrityksen omistamien putkilinjojen määrästä ja niiden yhteenlasketusta vapaasta kapasiteetista. Infrastruktuuriin liittyvän "ylimääräisen" omistuksen myyminen eliminoi siten sen, että BPA:n ja Arcon omistukset olisivat päällekkäisiä merkityksellisillä markkinoilla. Komissio päättelee tämän vuoksi, että annettujen sitoumusten johdosta asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla ei synny määräävää markkina-asemaa.VI PÄÄTELMÄ(76) Ottaen huomioon sulautuma-asetuksen 10 artiklan 2 kohdan komissio tekee johtopäätöksen, että BPA on antanut riittävät sitoumukset, jotka poistavat menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä ja sitä seuranneessa toimenpidettä koskevassa tutkimuksessa esitetyt sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohtaan liittyvät vakavat epäilyt.(77) Ilmoitettu toimenpide soveltuu sen vuoksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan edellyttäen, että liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan täydellisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEdellyttäen, että [eräiden SNS-alueen kaasunsiirto- ja kaasunkäsittelyinfrastruktuurien] omistusten myyntiä koskevia sitoumuksia, jotka esitetään liitteessä, noudatetaan täysin, BP Amoco plc:n 4 päivänä toukokuuta 1999 ilmoittama yrityskeskittymä, jolla BPA hankkii Atlantic Richfield Companyn määräysvaltaansa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.2 artiklaTämä päätös on osoitettu seuraavalle yritykselle:BP Amoco p.l.c. Britannic House1, Finsbury CircusLondon EC2M 7BA Yhdistynyt kuningaskuntaTehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999.Komission puolestaMario MontiKomission jäsen(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; oikaisu EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13.(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.(3) EYVL C ..., ..., s. ....(4) Ks. 11 päivänä joulukuuta 1998 tehty komission päätös asiassa IV/M.1293 - British Petroleum/Amoco Corporation.(5) Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja liikevaihdon laskemisesta annetun komission tiedonannon (EYVL C 66, 2.3.1998, s. 25) mukaisesti. Siinä määrin kuin lukuihin sisältyy 1 päivää tammikuuta 1999 edeltävältä ajalta kertynyttä liikevaihtoa, laskennassa on käytetty perustana keskimääräistä ecu-vaihtokurssia ja luvut on muutettu euroiksi yksi-yhteen-periaatteella.(6) Ks. komission päätös asiassa IV/M.1200 - Arco/Union Texas, EYVL C 16, 21.1.1999, s. 8, komission päätös asiassa IV/M.88 - Elf Enterprise, EYVL C 203, 2.8.1991 ja komission päätös asiassa IV/M.85 - Elf Occidental, EYVL C 160, 20.6.1991.(7) Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin.(8) Pelkät OPEC-kokouksen jälkeen annetut ilmoitukset saattavat vaikuttaa huomattavasti raakaöljymarkkinoilla vallitseviin hintoihin.(9) Arco ei ole omistajana on-shore-tuotantokentillä.(10) Tässä osassa tehtävät viittaukset kapasiteettiin perustuvat todelliseen kapasiteettiin sellaisena kuin markkinaosapuolet ovat sen ilmoittaneet. Tiedot ovat tämän vuoksi asianomaisten osapuolten liikesalaisuuksia, joista voidaan esittää tarkoituksenmukainen yhteenveto ainoastaan, jos tietoja käsitellään luottamuksellisesti. Vaikka infrastruktuurin tyyppikapasiteettia koskevat tiedot ovatkin julkisia, ne eivät ole osoittautuneet luotettavaksi indikaattoriksi kaikilla markkinoilla.(11) Miljoonaa metrijärjestelmän mukaisesti laskettua kuutiojalkaa päivässä.(12) Tämä määritellään infrastruktuurissa käytettävissä olevaksi käyttämättömäksi kapasiteetiksi riippumatta siirretyn kaasun alkuperästä (infrastruktuurin omistajien maakaasuosuus + maakaasu, jonka osalta on tehty infrastruktuurin käyttöä kolmantena osapuolena koskeva TPA-sopimus).LIITEBP Amoco plc:n neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti antamat sitoumukset kilpailuongelmien poistamiseksi.1 Määritelmät1.1 Näissä sitoumuksissa käytetyt lyhenteet ja käsitteet tarkoittavat seuraavaa:ABL Arco British Limited (Arcon kokonaan omistama tytäryhtiö),Hyväksymispäivä päivämäärä, jona hyväksytään asetuksen (ETY) 4064/89 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös, jolla BPA:n ja Arcon yriyskeskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että BPA noudattaa tässä liitteessä esitettyjä sitoumuksia, tai jos komissio ei ole tehnyt tällaista päätöstä, se päivämäärä, jona kyseisen asetuksen 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti asianomaista yrityskeskittymää pidetään yhteismarkkinoille soveltuvaksi julistettuna,ARCO Atlantic Richfield Company,BPA BP Amoco plc.BP Amoco -konserniyritys mikä tahansa yritys, jossa BPA voi neuvoston asetuksen (ETY) 4064/89 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa,Komissio Euroopan yhteisöjen komissio,[...]Sulautumissopimus BPA:n, Arcon ja Prairie Holdings Inc:n 31 päivänä maaliskuuta 1999 tekemä sulautumissopimus ja -suunnitelma,Nimetty edustaja BPA:n jäljempänä 2.5, 2.6, tai 2.7 kohdan mukaisesti (tapauksesta riippuen) nimeämä edustaja,Myytävä omaisuus seuraava omaisuus: [...][...].2 Myytävän omaisuuden ja siihen liittyvien tekijöiden luovutus2.1 BPA antaa komissiolle seuraavat sitoumukset:2.1.1 BPA varmistaa, että ABL siirtää myytävän omaisuuden laillisen omistusoikeuden yhdelle tai useammalle komission hyväksymälle ostajalle viimeistään [määrättynä päivänä].2.1.2 BPA ei hanki ilman komission etukäteen antamaa lupaa takaisin mitään myytävästä omaisuudesta ja se varmistaa, että BP Amoco -konserniyritykset eivät ilman komission etukäteen antamaa lupaa hanki takaisin kyseistä omaisuutta edellyttäen, että jos komissio ei ole antanut BPA:lle kirjallisesti kieltävää vastausta neljäntoista päivän kuluessa BPA:n kirjallisesti tekemästä lupahakemuksesta, komission katsotaan antaneen luvan.2.2 Jos komissiolla on milloin hyvänsä keskittymän voimaantulopäivän jälkeen perusteltua syytä epäillä, että BPA ei noudata tarkasti edellä 2.1.1 kohdassa annettua sitoumusta, komissiolla on valtuudet nimetä toimitsijamies.2.3 Jos ABL ei ole [määrättyyn aikaan mennessä] siirtänyt myytävän omaisuuden laillista omistusoikeutta yhdelle tai useammalle komission hyväksymälle ostajalle, BPA nimeää toimitsijamiehen.2.4 Edellä 2.2 ja 2.3 kohdassa tarkoitetun toimitsijamiehen nimeäminen toteutetaan tämän liitteen lisäyksessä kuvatulla tavalla; lisäyksessä määritellään myös toimitsijamiehen valtuudet.2.5 BPA ilmoittaa komissiolle [määrättyyn ajankohtaan] mennessä hyväksymispäivän jälkeen sellaisen BPA:sta riippumattoman henkilön nimen, jonka se katsoo sopivaksi (tämän henkilön tietojen ja kokemuksen perusteella) toimimaan BPA:n nimeämänä edustajana, joka osallistuu keskittymän voimaantulopäivän jälkeen mihin tahansa myytävän omaisuuden pääomaosakkuuksien omistajien kanssa käytäviin neuvotteluihin ja käyttää ABL:n äänioikeutta myytävän omaisuuden toiminnasta vastaavan elimen kokouksissa, joissa käsitellään minkä tahansa myytävän omaisuuden puitteissa tapahtuvaa sellaisen kaasun siirtoa ja/tai käsittelyä (tapauksen mukaan), jonka omistajalla ei ole pääomaosakkuutta kyseisessä myytävässä omaisuudessa.2.6 Jos komissio hylkää BPA:n sille edellä 2.5 kohdan mukaisesti ilmoittaman henkilön, BPA ilmoittaa seitsemän päivän kuluessa kirjallisen hylkäysilmoituksen vastaanottamisesta nimetyksi edustajaksi sopivan toisen henkilön nimen edellyttäen, että jos komissio ei ole neljäntoista päivän kuluessa siitä, kun BPA on (joko edellä 2.5 kohdan tai tämän 2.6 kohdan mukaisesti) ilmoittanut nimetyksi edustajaksi valitun henkilön nimen, toimittanut BPA:lle kirjallista ilmoitusta edustajaksi valitun henkilön hylkäämisestä, komission katsotaan hyväksyneen kyseisen henkilön toimimisen nimettynä edustajana.2.7 Jos komissio hylkää perustelluista syistä kaksi henkilöä, joita BPA on esittänyt nimetyksi edustajaksi, komissio nimeää muun henkilön, jolla on riittävät tiedot ja kokemus nimettynä edustajana toimimiseksi, ja seitsemän päivän kuluessa komission päätöksestä BPA nimeää kyseisen henkilön nimetyksi edustajakseen.2.8 Jos komissio perustelluista syistä katsoo, että nimetty edustaja ei suorita valtuutuksensa mukaista tehtävää tehokkaasti, komissio voi ilmoittaa tästä kirjallisesti BPA:lle, missä tapauksessa nimetyksi edustajaksi nimetään uusi henkilö (soveltuvin osin edellä 2.5-2.7 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti).2.9 Nimetyn edustajan tehtävänä on varmistaa, että ajanjaksona, joka alkaa keskittymän voimaantulopäivästä ja päättyy sinä päivänä, jona myytävän omaisuuden laillinen omistusoikeus siirtyy komission hyväksymälle ostajalle, ABL:n toimintasopimuksen (tai vastaavan) mukaisia oikeuksia, jotka liittyvät myytävän omaisuuden puitteissa tapahtuvaan sellaisen kaasun siirtoon ja/tai käsittelyyn, jonka omistajilla ei ole pääomaosakkuutta kyseisessä myytävässä omaisuudessa, käytetään tämän myytävän omaisuuden edun mukaisesti. Edellä mainitun lisäksi nimetty edustaja toimittaa ajoittain (ja vähintään joka toinen kuukausi) komissiolle kirjallisen raportin toimeksiantonsa hoitamisesta.3 Ilmoitukset ja muut tiedonannot3.1 Kaikki komission ja BPA:n väliset ilmoitukset ja muut kirjalliset tiedonannot, joita tässä liitteessä tehdyt sitoumukset edellyttävät tai jotka liittyvät näihin sitoumuksiin (liitteen lisäys mukaan luettuna), lähetetään faksitse tai pikalähettiä käyttäen seuraavaan numeroon/osoitteeseen:Lähetykset komissiolle:- faksitse: (32-2) 296 43 01- lähettipalvelun kautta seuraavaan osoitteeseen:Euroopan yhteisöjen komissio (Kilpailun pääosasto, linja B) 150 Avenue de Cortenbergh//Kortenberglaan 150 B - 1049 Bruxelles/BrusselKirjeenvaihto osoitetaan yrityskeskittymien valvonnasta vastaavalle johtajalle.Lähetykset BPA:lle:- faksitse: (44-207) 496 45 71- lähettipalvelun kautta seuraavaan osoitteeseen:BP Amoco Legal BP Amoco plc. Britannic House1, Finsbury CircusLondon EC2M 7BA Yhdistynyt kuningaskuntaKirjeenvaihto osoitetaan asianajaja Juan A. Rodriguezille.3.2 Kaikki faksitse lähetetyt ilmoitukset ja muut tiedonannot katsotaan vastaanotetuiksi sinä päivänä ja kellonaikana, joka käy ilmi kyseisen ilmoituksen tai muun tiedonannon faksaajan toimittamasta lähetysraportista, edellyttäen, että jos kellonaika on vastaanottajamaassa klo 17.00 jälkeen tai jos asianomainen päivä on vastaanottajamaassa vapaapäivä, kyseinen ilmoitus tai muu tiedonanto katsotaan vastaanotetuksi klo 10.00 seuraavana työpäivänä. Kaikki pikalähettiä käyttäen lähetetyt ilmoitukset ja muut tiedonannot katsotaan vastaanotetuiksi sinä päivänä ja kellonaikana, joka käy ilmi kyseisen ilmoituksen tai muun tiedonannon toimittavalle henkilölle annettavasta vastaanottoilmoituksesta, edellyttäen, että jos kellonaika on vastaanottajamaassa klo 17.00 jälkeen tai jos asianomainen päivä on vastaanottajamaassa vapaapäivä, kyseinen ilmoitus tai muu tiedonanto katsotaan vastaanotetuksi klo 10.00 seuraavana työpäivänä.4 Raportointi sekä myytävän omaisuuden ostajan/ostajien hyväksyminen4.1 BPA sitoutuu:4.1.1 ilmoittamaan komissiolle heti kaikista merkittävistä tapahtumista (myytävän omaisuuden ostajaehdokkaiden nimet rajoituksetta mukaan luettuina), jotka liittyvät siihen, että BPA noudattaa tässä liitteessä esitettyjä sitoumuksia ja4.1.2 lähettämään ajanjaksona, joka alkaa hyväksymispäivästä ja päättyy sinä ajankohtana, jona myytävän omaisuuden laillinen omistusoikeus siirtyy yhdelle tai useammalle komission hyväksymälle ostajalle, komissiolle joka toinen kuukausi kirjallisen raportin myytävän omaisuuden myyntimenettelyn edistymisestä.4.2 BPA:n ilmoittaessa komissiolle myytävän omaisuuden ostajaehdokkaan nimen, se sisällyttää tällaiseen ilmoitukseen hallussaan olevat tiedot, jotka koskevat jäljempänä 4.3 kohdan (i)-(iv) alakohdassa esitettyjä seikkoja.4.3 Komissio tekee parhaansa ilmoittaakseen BPA:lle myytävän omaisuuden ehdotetun ostajan/ehdotettujen ostajien sopivuudesta neljäntoista päivän kuluessa 4.2 kohdan mukaisesti lähetetyn ilmoituksen vastaanottamisesta. Päättäessään, onko ehdotettu ostaja sopiva, komissio ottaa huomioon, (i) vaikuttaako kyseinen ostajaehdokas omaavan aseman ja resurssit, joita tarvitaan asianomaisen myytävän omaisuuden omistamiseksi BPA:n elinkelpoisena kilpailijana, (ii) onko ostajaehdokas BPA:sta riippumaton, (iii) voidaanko osoittaa, että sillä ei ole huomattavia ja merkittäviä kaupallisia yhteyksiä BPA:han, jotka voivat kyseenalaistaa sen riippumattomuuden BPA:sta, ja (iv) onko sillä tai voidaanko sen olettaa saavan Euroopan yhteisön tai (tarvittaessa) muilta kilpailu- ja sääntelyviranomaisilta kaikki tarvittavat luvat. Jos komissio ei ole toimittanut BPA:lle kirjallista ilmoitusta ehdotetun ostajan hylkäämisestä (jossa se erittelee riittävän yksityiskohtaisesti kielteisen päätöksen syyt) neljäntoista päivän kuluessa 5.2 kohdan mukaisesti lähetetyn ilmoituksen vastaanottamisesta, komission katsotaan hyväksyneen kyseisessä ilmoituksessa mainitun ehdotetun ostajan/ehdotetut ostajat sopivaksi ostamaan asianomaisen myytävän omaisuuden.5 Sitoumusten kestoBPA:n tässä liitteessä antamien sitoumusten voimassaolo lakkaa ilman eri toimenpiteitä, jos sulautumissopimus päättyy sopimuksen V artiklan mukaisesti tai jos ehdotettu BPA:n ja Arcon yrityskeskittymä ei muusta syystä etene tai hanke hylätään.Lisäys1 a) Jos komissio päättää käyttää edellä 2.2 kohdassa mainittuja valtuuksia, se pyytää BPA:a ehdottamaan komissiolle seitsemän päivän kuluessa asiaa koskevan pyynnön vastaanottamisesta vähintään kahden sellaisen kokeneen investointipankin tai vastaavan BPA:sta riippumattoman laitoksen nimet, joiden se katsoo sopivan nimitettäväksi toimitsijamieheksi.b) Jos ABL ei ole määräaikaan tai keskittymän voimaantulopäivään (niistä jäljempään) mennessä siirtänyt myytävän omaisuuden laillista omistusoikeutta yhdelle tai useammalle komission hyväksymälle ostajalle, BPA ehdottaa seitsemän päivän kuluessa määräajasta tai keskittymän voimaantulopäivästä (niistä jäljemmästä) komissiolle vähintään kahden sellaisen kokeneen investointipankin tai vastaavan BPA:sta riippumattoman laitoksen nimet, joiden se katsoo sopivan nimitettäväksi toimitsijamieheksi.c) Komissiolla on harkintavalta hyväksyä tai hylätä toinen tai molemmat BPA:n tämän lisäyksen 1 kohdan ja/tai 1(b) kohdan mukaisesti ilmoittamista nimistä edellyttäen, että jos komissio ei ole neljäntoista päivän kuluessa siitä, kun BPA on ilmoittanut kyseiset nimet, toimittanut BPA:lle kirjallista ilmoitusta sen nimeämien laitosten hylkäämisestä, komission katsotaan hyväksyneen kyseiset laitokset. Jos edellä olevan mukaisesti ehdotetuista nimistä hyväksytään vain yksi, BPA:n on nimitettävä kyseinen laitos toimitsijamieheksi. Jos hyväksyttyjä ehdotuksia on useampi kuin yksi, BPA voi vapaasti valita niiden joukosta toimitsijamiehen.d) Jos kaikki tämän lisäyksen 1 kohdan mukaisesti ehdotetuista nimistä hylätään, BPA toimittaa vähintään kahden muun vastaavanlaisen laitoksen nimet ("lisäehdotukset") seitsemän päivän kuluessa saatuaan tiedon hylkäämisestä. Jos komissio hyväksyy vain yhden lisäehdotuksen (tai jos komission katsotaan hyväksyneen lisäehdotuksen, koska se ei ole neljäntoista päivän kuluessa lisäehdotusten vastaanottamisesta ilmoittanut BPA:lle kirjallisesti kyseisen lisäehdotuksen hylkäämisestä), BPA:n on nimitettävä kyseinen laitos toimitsijamieheksi. Jos hyväksyttyjä lisäehdotuksia on useampi kuin yksi, BPA voi vapaasti valita niiden joukosta toimitsijamiehen.e) Jos komissio hylkää kaikki lisäehdotukset, se nimeää toimitsijamiehen, joka BPA:n on nimitettävä.2 Heti kun komissio on hyväksynyt yhden tai useamman ehdotuksen tai nimennyt toimitsijamiehen, BPA:n on nimitettävä toimitsijamies seitsemän päivän kuluessa.3 Toimitsijamiehen toimeksianto sisältää seuraavat tehtävät:a) valvoo, että BPA säilyttää myytävän omaisuuden elinkelpoisuuden ja markkina-arvon ja että kyseistä omaisuutta hoidetaan sen asemaa vastaavasti tavanomaisin kaupallisin perustein,b) valvoo, että BPA hoitaa tyydyttävällä tavalla velvoitteet, joihin se on suostunut edellä 2.1.1 kohdassa antamassaan sitoumuksessa (jossa edellytetään, että edellä 2.3 kohdan mukaisesti nimitetyn toimitsijamiehen on muiden valtuutukseensa kuuluvien tehtävien lisäksi [...] mennessä nimittämisensä jälkeen siirrettävä myytävän omaisuuden laillinen omistusoikeus yhdelle tai useammalle komission [...] hyväksymälle ostajalle). Erityisesti toimitsijamiesi) valvoo myytävän omaisuuden ostajien valintamenettelyn ja ostajien kanssa käytävien neuvotteluiden asianmukaisuutta ja raportoi siitä komissiolle;ii) tutkii, varmistavatko yhden tai useamman myytävän omaisuuden ostajan kanssa tehdyt sopimukset riittävästi kyseisen omaisuuden luovuttamisen edellä 2.1.1 kohdan mukaisessa sitoumuksessa määrätyllä tavalla ja raportoi siitä komissiolle;c) laatii komissiolle kirjallisia raportteja ("toimitsijamiehen raportit") toimeksiantonsa hoitamisesta mainiten mahdolliset asiat, joiden osalta toimitsijamies ei ole pystynyt hoitamaan toimeksiantoaan. Kertomukset laaditaan säännöllisesti kuukausittain alkaen kuukauden kuluttua toimitsijamiehen nimittämisestä tai komission määritteleminä muina ajankohtina.4 Milloin tahansa toimitsijamiehen toimeksiannon aikana komissio voi perustelluista syistä vaatia ("vaatimus") toimitsijamiestä suorittamaan seuraavat lisätehtävät epäillessään, että edellä 2.1.1 kohdassa annettua sitoumusta ei noudateta asianmukaisesti; toimitsijamiehen toimeksiantoa laajennetaan tämän mukaisesti (jos lisätehtävät ovat ristiriidassa alkuperäisten tehtävien kanssa (sellaisina kuin ne on määritelty tämän lisäyksen 3 kohdassa), toimitsijamiehen on asetettava nämä lisätehtävät etusijalle):a) varmistaa, että myyttävää omaisuutta hoidetaan sen asemaa vastaavin tavanomaisin kaupallisin perustein;b) varmistaa, että myytävän omaisuuden luovutus toteutetaan asianmukaisesti;c) toimittaa toimitsijamiehen raporteissa ja joka tapauksessa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon vaatimuksesta, komissiolle ehdotuksen, joka koskee menetelmää ja aikataulua myytävän omaisuuden luovuttamiseksi edellä 2.1.1 kohdassa annetun sitoumuksen mukaisesti (komissio joko hyväksyy ehdotuksen tai ilmoittaa siihen mahdollisesti tehtävistä muutoksista heti kun se on käytännössä mahdollista);d) toimittaa komissiolle toimitsijamiehen raporteissa tai heti kun neuvottelut mahdollisten ostajien kanssa on aloitettu riittävästi tietoja, jotta komissio voi päättää kyseisen ostajan/kyseisten ostajien sopivuudesta;e) katkaisee neuvottelut ostajaehdokkaan kanssa tai kehottaa BPA:ta katkaisemaan kyseiset neuvottelut, jos komissiosta vaikuttaa siltä, että kyseisiä neuvotteluita käydään sopimattoman ostajan kanssa;f) toimittaa komissiolle hyväksyttäväksi sopimuksen myytävän omaisuuden (tai sen osan) myymisestä; tällainen sopimus on varaukseton sekä ostajan että myyjän kannalta ja peruuttamaton lukuun ottamatta komission hyväksynnän ja muun viranomaisen tai henkilön hyväksynnän osalta.5 BPA sitoutuu antamaan toimitsijamiehelle kaiken avun ja kaikki tiedot, mukaan lukien jäljennökset asiaa koskevista asiakirjoista, joita tämä voi kohtuullisesti katsoen tarvita toimeksiantonsa suorittamisessa, ja maksamaan tämän suorittamista palveluista kohtuullisen korvauksen.6 Jos BPA ilmoittaa, että ehdotetusta BPA:n ja Arcon yrityskeskittymästä luovutaan peruuttamattomasti, toimitsijamiehen toimeksianto/toimeksiannot katsotaan suoritetuiksi ja nimitys päättyneeksi.


Avis juridique important

|

31999D0625

1999/625/EY: Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä syyskuuta 1999, alueiden komitean kahdeksan jäsenen nimeämisestä

Virallinen lehti nro L 247 , 18/09/1999 s. 0026 - 0026

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 13 päivänä syyskuuta 1999,alueiden komitean kahdeksan jäsenen nimeämisestä(1999/625/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,ottaa huomioon alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen(1),sekä katsoo, ettäalueiden komiteassa on vapautunut neljä varsinaisen jäsenen ja neljä varajäsenen paikkaa varsinaisten jäsenten Marian Louppen-Laurantin, Pieter Loosin, Alexander B. Sakkersin ja Jan Lagrandin sekä varajäsenten Jacobus Walsman, Hendrick van der Gootin, Nicolaas Gerzeen ja Doede H. Kokin erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 28 päivänä toukokuuta 1999, 23 päivänä heinäkuuta 1999, 10 päivänä elokuuta 1999, 19 päivänä elokuuta 1999 ja 6 päivänä syyskuuta 1999, jaottaa huomioon Alankomaiden hallituksen ehdotuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNimetääna) alueiden komitean varsinaisiksi jäseniksi:J.H.J. Verburg Jan P.J. Lagrandin tilalle,H.J.M Kemperman Marian Louppen-Laurantin tilalle,H. Dijksma Pieter Loosin tilalle,G. van Klaveren Alexander B. Sakkersin tilalle,b) alueiden komitean varajäseniksiC.W. Jacobs Nicolaas Gerzeen tilalle,Alexander B. Sakkers Jacobus Walsman tilalle,D.C. Dekker Hendrick van der Gootin tilalle,N. Kallen-Morren Doede H. Kokin tilallenäiden jäljellä oleviksi toimikausiksi eli 25 päivään tammikuuta 2002 saakka.Tehty Brysselissä 13 päivänä syyskuuta 1999.Neuvoston puolestaT. HALONENPuheenjohtaja(1) EYVL L 28, 4.2.1998, s. 19.