title: Neuvoston päätös (EU) 2016/1098, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamiseen

text:
               7.7.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 182/39

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1098,
   annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016,
   AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamiseen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1),
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa sopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI.

               (2)

               AKT–EU-kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa AKT–EU-suurlähettiläskomitealle.

               (3)

               AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset, mukaan lukien asiaankuuluvat muutokset kyseiseen liitteeseen III.

               (4)

               AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III olisi muutettava uuden oikeudellisen kehyksen määrittelemiseksi YKK:lle sen ollessa olemassa yksinomaan sen likvidaatiota varten.

               (5)

               Unionin AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa otettavan kannan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamiseen olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa unionin puolesta otettava kanta AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätösluonnokseen.
   2.   Unionin edustajat AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa voivat hyväksyä pieniä teknisiä muutoksia päätösluonnokseen ilman uutta neuvoston päätöstä.
   2 artikla
   AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on annettu.
   3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. LAJČÁK

      (1)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

      LUONNOS
      AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2016,
      annettu … päivänä … kuuta …,
      AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta
      AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka
      ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 100 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa sopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI.

                  (2)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa AKT–EU-suurlähettiläskomitealle.

                  (3)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III oleva 2 artikla koskee yritystoiminnan kehittämiskeskusta, jäljempänä ’YKK’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti AKT–EU-suurlähettiläskomitea nimetään YKK:n valvontaviranomaiseksi, ja se muun muassa vahvistaa YKK:n perussäännöt, jotka hyväksyttiin AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005 (2), jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa määrätään, että YKK:n hallintoneuvoston tehtäviin kuuluu muun muassa vahvistaa YKK:n varainhoito- ja henkilöstösäännöt.

                  (4)

                  YKK:n perussääntöjen 1 artiklassa määritellään YKK:n oikeushenkilöllisyys.

                  (5)

                  Perussääntöjen 9 ja 10 artiklassa määritellään YKK:n hallintoneuvoston tehtävät ja kokoonpano.

                  (6)

                  AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan YKK:n, hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset, mukaan lukien asiaankuuluvat muutokset kyseiseen liitteeseen III.

                  (7)

                  Kyseisellä AKT–EU-ministerineuvoston yhteisellä julkilausumalla perustettiin yhteinen AKT–EU-työryhmä varmistamaan, että YKK suljetaan mahdollisimman hyvin edellytyksin.

                  (8)

                  AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuutti päätöksessään N:o 4/2014 (3) YKK:n hallintoneuvoston ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin YKK:n sulkemisen valmistelemiseksi. Sittemmin YKK:n hallintoneuvosto allekirjoitti selvittäjän kanssa sopimuksen, joka on voimassa 31 päivään joulukuuta 2016.

                  (9)

                  Päätöksen N:o 4/2014 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti sulkemissuunnitelmassa esitetään, että likvidaatio saatetaan päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016, jäljempänä ’sulkemisvaihe’. YKK:n hallintoneuvosto hyväksyi lopullisen sulkemissuunnitelman 29 ja 30 päivänä kesäkuuta 2015, minkä jälkeen YKK siirtyi sulkemisvaiheeseen.

                  (10)

                  Sulkemisvaihetta tulisi seurata ”passiivinen” vaihe, jossa YKK on olemassa yksinomaan sen likvidaatiota varten. Selvittäjän hallinnoima passiivinen vaihe voi sisältää hallinnollisia tehtäviä, muiden muassa YKK:n arkiston ylläpitäminen, mahdollisiin hallinnollisiin muodollisuuksiin vastaaminen tai sellaisten jäljellä olevien oikeusriitojen hoitaminen, joita ei ole saatu päätökseen sulkemisvaiheessa. Passiivisen vaiheen tulisi alkaa sulkemisvaiheen päättymistä seuraavana päivänä eli 1 päivänä tammikuuta 2017. Passiivisen vaiheen tulisi päättyä viimeistään neljän vuoden kuluttua tai kun YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

                  (11)

                  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 5/2004 (4) hyväksyttyjen varainhoitoa koskevien sääntöjen 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti YKK:n tilit olisi päätettävä varainhoitovuoden päättyessä YKK:n tilinpäätöksen laatimiseksi. Tästä syystä varainhoitovuotta 2016 koskeva sulkemisvaiheeseen liittyvä lakisääteinen tilintarkastus olisi saatava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017.

                  (12)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III muuttamisessa on kyse YKK:ta koskevien viittausten poistamisesta. Tämän päätöksen olisi muodostettava uusi oikeudellinen kehys YKK:lle passiivisen vaiheen alusta eli 1 päivästä tammikuuta 2017 lähtien.

                  (13)

                  AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 1 kohdan mukaisesti sopimus päättyy vuonna 2020. YKK:n toimintaan passiivisessa vaiheessa sovellettavat hallinnolliset rakenteet olisi sen vuoksi määritettävä myös 29 päivän helmikuuta 2020 jälkeistä ajanjaksoa varten,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
      1 artikla
      YKK:n toiminta lopetetaan 31 päivänä joulukuuta 2016, minkä huomioon ottamiseksi muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liite III seuraavasti:

                  1.

                  Korvataan liitteen III otsikko seuraavasti:
                  ”Institutionaalinen tuki”.

                  2.

                  Korvataan 1 artikla seuraavasti:
                  ”Yhteistyön avulla tuetaan institutionaalisia järjestelyjä maatalouden ja maaseudun kehittämisen edistämiseksi. Tässä yhteydessä yhteistyön avulla vahvistetaan maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen asemaa AKT-valtioiden institutionaalisten toimintaedellytysten, erityisesti tiedonhallinnan, kehittämisessä maatalouden tuottavuutta parantavan tekniikan käytön lisäämiseksi sekä markkinoinnin, elintarviketurvan ja maaseudun kehittämiseksi.”

                  3.

                  Poistetaan 2 artikla.

                  4.

                  Numeroidaan 3 artikla uudelleen 2 artiklaksi.

            2 artikla
      1.   Ennen sulkemisvaiheen päättymistä eli 31 päivää joulukuuta 2016 Euroopan komissio nimeää selvittäjän varmistamaan passiivisen vaiheen täytäntöönpanon 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen enintään neljän vuoden ajaksi tai kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.
      2.   Selvittäjä on vastuussa passiivisen vaiheen täytäntöönpanosta. Selvittäjän on annettava AKT–EU-suurlähettiläskomitealle vuosittain kertomus passiivisen vaiheen täytäntöönpanon edistymisestä.
      3 artikla
      1.   YKK:n perussäännöt sekä varainhoito- ja henkilöstösäännöt ovat voimassa sulkemisvaiheen loppuun asti.
      Tämä päätös muodostaa YKK:n uuden oikeudellisen kehyksen 1 päivästä tammikuuta 2017.
      2.   YKK:n oikeushenkilöllisyys, sellaisena kuin se on määritelty YKK:n perussääntöjen 1 artiklassa, säilyy 1 päivästä tammikuuta 2017 lähtien yksinomaan YKK:n likvidaatiota varten.
      3.   Passiivisen vaiheen aikana YKK:n hallintoneuvosto, sellaisena kuin se on perustettu YKK:n perussääntöjen 9 ja 10 artiklalla, on edelleen olemassa siihen päivään saakka, jona AKT–EU-suurlähettiläskomitea tekee päätöksen N:o 4/2014 4 artiklan mukaisesti päätöksen vastuuvapausehdotuksesta.
      YKK:n hallintoneuvoston tehtävät on rajattava passiivisesta vaiheesta alkaen sulkemisen etenemistä koskevan kertomuksen hyväksymiseen, sulkemisvaiheeseen liittyvän tilinpäätöksen hyväksymiseen sekä vastuuvapausehdotuksen toimittamiseen AKT–EU-suurlähettiläskomitealle päätöksentekoa varten. YKK:n hallintoneuvosto kokoontuu 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen enintään kerran vuodessa. Tämä ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että YKK:n hallintoneuvosto tekee päätöksiä kirjallisella menettelyllä.
      Jollei AKT–EU-suurlähettiläskomitea toisin päätä, vastuuvapaus katsotaan hyväksytyksi kolmen kuukauden kuluttua ehdotuksen toimittamisesta tai viimeistään 31. joulukuuta 2017, sen mukaan, kumpi on aiemmin.
      4.   Passiiviseen vaiheeseen liittyvät kustannukset rahoitetaan yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta.
      5.   YKK:n saamisiin kolmansilta ja kolmansien saamisiin YKK:lta sovelletaan kolmen vuoden vanhentumisaikaa 1 päivästä tammikuuta 2017.
      4 artikla
      AKT–EU-ministerineuvoston 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 antamalla yhteisellä julkilausumalla perustetun YKK:n sulkemista koskevan yhteisen AKT–EU-työryhmän toimeksianto päättyy, kun AKT–EU-suurlähettiläskomitea tekee päätöksen N:o 4/2014 4 artiklan mukaisesti päätöksen vastuuvapausehdotuksesta.
      5 artikla
      Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään, lukuun ottamatta 1 artiklaa, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.

         Tehty ….

               AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

               Puheenjohtaja

         (1)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

         (2)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 8/2005, tehty 20 päivänä heinäkuuta 2005, yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä (EUVL L 66, 8.3.2006, s. 16).

         (3)  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) hallintoneuvostolle annettavasta valtuutuksesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61).

         (4)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2004, tehty 17 päivänä joulukuuta 2004, yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52).


title: 2009/783/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 2009 , päätöksellä 2007/602/EY perustetun kansanterveyden ja kuluttajasuojan alan sidosryhmien neuvotteluryhmän jäsenten nimittämisestä

text:
               24.10.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 279/6

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 22 päivänä lokakuuta 2009,
   päätöksellä 2007/602/EY perustetun kansanterveyden ja kuluttajasuojan alan sidosryhmien neuvotteluryhmän jäsenten nimittämisestä
   (2009/783/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon sidosryhmien neuvotteluryhmän perustamisesta kansanterveyden ja kuluttajasuojan alalla 5 päivänä syyskuuta 2007 tehdyn komission päätöksen 2007/602/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Päätöksellä 2007/602/EY perustettiin 10 päivästä lokakuuta 2007 kansanterveyden ja kuluttajasuojan alan sidosryhmien neuvotteluryhmä antamaan komissiolle neuvoja parhaista toimintatavoista kuulemismenettelyissä ja auttamaan komissiota mitoittamaan edellä mainittujen alojen sidosryhmien osallistumisen muodot niiden tarpeiden mukaisiksi.

               (2)

               Komissio nimitti kansanterveyden ja kuluttajasuojan alan sidosryhmien neuvotteluryhmän jäsenet päätöksellä 2007/793/EY (2)29 päivästä marraskuuta 2007 alkaen määrittelemättä kuitenkaan jäsenten toimikautta. Sen vuoksi on tarpeen päättää, mitkä jäsenet nimitetään nelivuotiskaudeksi ja mitkä jäsenet kaksivuotiskaudeksi päätöksen 2007/602/EY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (3)

               Eräät ryhmän jäsenet ovat vahvistaneet aikomuksensa päättää toimikautensa marraskuun 2009 lopussa. Ryhmän toiminnan jatkumisen varmistamiseksi on siksi tarpeen, että jäljelle jäävien jäsenten toimikaudeksi vahvistetaan neljä vuotta.

               (4)

               Päätöksen 2007/602/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaan komissio nimittää ryhmän jäsenet sellaisten asiantuntijoiden joukosta, joilla on kokemusta mainitun päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta aloilta ja jotka ovat vastanneet kiinnostuksenilmaisupyyntöön.

               (5)

               Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 11 päivänä toukokuuta 2009, ja sen voimassaolo päättyi 16 päivänä kesäkuuta 2009, pyyntöön saatiin 56 vastausta.

               (6)

               Kiinnostuksenilmaisupyyntöön saatujen vastausten joukosta on valittu kymmenen asiantuntijaa. Valitut edustavat tasapuolisesti terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston eri politiikan aloihin liittyviä sidosryhmiä. Jäsenet nimitetään siten, että varmistetaan mahdollisimman korkea pätevyystaso, alan laaja asiantuntemus ja samalla mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma yhteisössä sekä tasapainoinen sukupuolijakauma,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Päätöksen 2007/602/EY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio vahvistaa sidosryhmien neuvotteluryhmän seuraavien jäsenten toimikaudeksi neljä vuotta 29 päivästä marraskuuta 2007 alkaen 29 päivään marraskuuta 2011 saakka:

               BAX Willemien

               BERTELETTI KEMP Florence

               CZIMBALMOS Ágnes

               DI PUPPO Roshan

               GALLANI Barbara

               GOUVEIA Rodrigo

               KETTLITZ Beate

               ROSS Melody

               SHEPPARD Philip

               TIDDENS-ENGWIRDA Lisette

         2 artikla
   Komissio nimittää sidosryhmien neuvotteluryhmän uusiksi jäseniksi täydeksi nelivuotiskaudeksi seuraavat henkilöt:

               CEPONYTE Zita

               GRUNER Bernd

               HERVE Maryse

               KOSINSKA Monika

               KUTIN Breda

               LOGSTRUP Susanne

               RODRIGUEZ Nathalie

               VAN TICHELEN Sonja

               VINCENTEN Joanne

               VON ESSEN Garlich

         3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan 2 päivänä marraskuuta 2009.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 2009.

            Komission puolesta

         Meglena KUNEVA

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 234, 6.9.2007, s. 13.

      (2)  EUVL L 320, 6.12.2007, s. 33.


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2011 , Euroopan järjestelmäriskikomitean asiakirjojen saamisesta tutustuttavaksi (EJRK/2011/5)

text:
               16.6.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 176/3

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN PÄÄTÖS,
   annettu 3 päivänä kesäkuuta 2011,
   Euroopan järjestelmäriskikomitean asiakirjojen saamisesta tutustuttavaksi
   (EJRK/2011/5)
   2011/C 176/03
   EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan sekä 16 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 17 päivänä marraskuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1096/2010 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, 10 artiklan 5 kohdan, 12 artiklan 5 kohdan ja 13 artiklan 10 kohdan,
   ottaa huomion Euroopan keskuspankin asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 4 päivänä maaliskuuta 2004 annetun päätöksen EKP/2004/3 (4),
   sekä katsoo, että on tarpeen vahvistaa päätöksen EKP/2004/3 soveltamista Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) asiakirjoihin koskevat käytännön järjestelyt. Tällaisten järjestelyjen tulisi i) varmistaa EJRK:n asioiden käsittelyn, toiminnan ja keskustelujen sekä varoitusten ja suositusten tehokkuus ja luottamuksellisuus, ii) täsmentää EJRK:n hallintoneuvostossa edustettuna oleville osapuolille osoitettujen EJRK:n asiakirjojen saamista tutustuttavaksi koskevien hakemusten käsittelyä koskeva menettely, ja iii) varmistaa hyvän hallintotavan mukainen kaksivaiheinen menettely,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Päätöksen tarkoitus
   Tässä päätöksessä vahvistetaan päätöksen EKP/2004/3 soveltamista EJRK:n asiakirjoihin koskevat käytännön järjestelyt. Päätöksessä EKP/2004/3 täsmennettyjä sääntöjä, jotka soveltuvat kun Euroopan keskuspankki (EKP) antaa EKP:n asiakirjoja tutustuttavaksi, sovelletaan soveltuvin osin kun EJRK antaa EJRK:n asiakirjoja tutustuttavaksi, jollei tällä päätöksellä tehdyistä mukautuksista muuta johdu.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               a)

               ’asiakirjalla’ ja ’EJRK:n asiakirjalla’ mitä tahansa EJRK:n laatimaa tai sen hallussa olevaa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua tekstiä taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee EJRK:n politiikkoja, toimintaa tai päätöksiä;

               b)

               ’kolmannella’ EJRK:n ulkopuolista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai yksikköä,

               c)

               ’EJRK:n jäsenellä’ EJRK:sta erillistä toimielintä tai laitosta, joka asetuksen (EU) N:o 1092/2010 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti on edustettuna EJRK:n hallintoneuvostossa.

         3 artikla
   Poikkeukset
   1.   EJRK:n asiakirjojen tutustumisoikeuden poikkeuksien osalta sovelletaan päätöksen EKP/2004/3 4 artiklaa, jollei tällä päätöksellä tehdyistä mukautuksista muuta johdu.
   2.   EJRK ei anna tutustuttavaksi asiakirjaa päätöksen EKP/2004/3 4 artiklassa täsmennetyissä tapauksissa; tämä koskee erityisesti tilanteita joissa asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi sellaisen yleisen edun suojaa, joka koskee EJRK:n asioiden käsittelyn, toiminnan, keskustelujen, varoitusten tai suositusten luottamuksellisuutta tai tehokkuutta.
   3.   Jos kyse on kolmannen asiakirjasta, EKP kuulee tätä arvioidakseen, onko poikkeusta sovellettava, paitsi jos on selvää, että asiakirja on luovutettava tai sitä ei tule luovuttaa. EJRK voi toimittaa EJRK:n jäsenten asiakirjoja koskevat pyynnöt edelleen kyseessä olevalle EJRK:n jäsenelle.
   4.   Päätöksen EKP/2004/3 4 artiklan 6 kohdassa EKP:n neuvostolle uskotut tehtävät hoitaa EJRK:n hallintoneuvosto.
   4 artikla
   EJRK:n jäsenten hallussa olevat asiakirjat
   EJRK:n jäsen saa luovuttaa hallussaan olevia EJRK:n laatimia asiakirjoja ainoastaan kuultuaan ensin EJRK:n hallintoneuvostoa, jollei ole selvää, että asiakirja on luovutettava tai sitä ei tule luovuttaa. EJRK:n jäsen voi tämän asemasta toimittaa pyynnön edelleen EJRK:n hallintoneuvostolle.
   5 artikla
   Hakemusten käsittely
   1.   EJRK käsittelee EJRK:n asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset päätöksen EKP/2004/3 6–8 artiklan mukaisesti, jollei tällä päätöksellä tehdyistä mukautuksista muuta johdu.
   2.   EJRK:n asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset ja uudistetut hakemukset on esitettävä EJRK:n sihteeristölle (5).
   3.   Päätöksen EKP/2004/3 7 artiklan 1 kohdassa EKP:n sihteeristön ja kielipalvelujen pääjohtajalle uskotut tehtävät hoitaa EJRK:n sihteeristön päällikkö.
   4.   Päätöksen EKP/2004/3 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa EKP:n johtokunnalle uskotut tehtävät hoitaa EJRK:n hallintoneuvosto. EJRK:n ohjauskomitea avustaa EJRK:n hallintoneuvostoa uudistettujen hakemusten käsittelyssä ja asiassa tehtyjen päätösten esittämisessä.
   6 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 18 päivänä kesäkuuta 2011.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä kesäkuuta 2011.

            EJRK:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 162.

      (3)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 42.

      (5)  EJRK:n sihteeristö, Kaiserstrasse 29, 60311 Frankfurt am Main. F. +49 6913447347. Sähköposti: esrbsecretariat@esrb.europa.eu


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2017/1666, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan kalastuksenvalvontaviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015

text:
               29.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/220

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1666,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan kalastuksenvalvontaviraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan kalastuksenvalvontaviraston lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015,

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2015 sekä viraston vastauksen (1),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2015 koskevan lausuman (2) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2017 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2015 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä virastolle (05873/2017 – C8-0067/2017),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) ja erityisesti sen 208 artiklan,

               —

               ottaa huomioon yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta ja yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta 26. huhtikuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 (4) ja erityisesti sen 36 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (5) ja erityisesti sen 108 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kalatalousvaliokunnan lausunnon (A8-0100/2017),

               1.

               myöntää Euroopan kalastuksenvalvontaviraston pääjohtajalle vastuuvapauden viraston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman Euroopan kalastuksenvalvontaviraston pääjohtajalle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Antonio TAJANI

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL C 449, 1.12.2016, s. 93.

      (2)  Ks. alaviite 1.

      (3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1.

      (5)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: 2011/731/: Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011 , vuoden 2006 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               12.11.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 294/1

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 8 päivänä marraskuuta 2011,
   vuoden 2006 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   (2011/731/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) yhteyteen perustettu neuvottelukonferenssi hyväksyi 27 päivänä tammikuuta 2006 vuoden 2006 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen tekstin, jäljempänä ’vuoden 2006 sopimus’.

               (2)

               Vuoden 2006 sopimus neuvoteltiin korvaamaan vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskeva sopimus, sellaisena kuin se on jatkettuna, jäljempänä ’vuoden 1994 sopimus’, joka on voimassa vuoden 2006 sopimuksen voimaantuloon saakka.

               (3)

               Vuoden 2006 sopimus on ollut avoin allekirjoittamista varten 3 päivästä huhtikuuta 2006 siihen saakka, kun sen lopullisesta voimaantulosta on kulunut kuukausi. Suostumus tulla tämän sopimuksen sitomaksi on ilmaistava joko lopullisella allekirjoittamisella taikka ratifioinnilla, hyväksymisellä tai liittymisellä.

               (4)

               Vuoden 2006 sopimuksen tavoitteet ovat yhdenmukaiset sekä yhteisen kauppapolitiikan että ympäristöpolitiikan kanssa.

               (5)

               Yhteisö oli vuoden 1994 sopimuksen osapuoli. Vuoden 2006 sopimuksella jatketaan kestävää kehitystä koskevien Euroopan unionin tavoitteiden edistämistä.

               (6)

               Yhteisö allekirjoitti vuoden 2006 sopimuksen 2 päivänä marraskuuta 2007. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmaisseet aikomuksensa ratifioida sopimus.

               (7)

               Koska kansainvälisen trooppisen puun järjestön kuluttajajäsenten pakolliset maksuosuudet on määritelty pääasiassa niiden tuoman trooppisen puun määrän perusteella, unioni maksaa osuutensa kansainvälisen trooppisen puun järjestön hallinnolliselle tilille vuoden 2006 sopimuksen tultua voimaan, ja jäsenvaltiot sekä unioni voivat maksaa vapaaehtoisia maksuosuuksia suunniteltuihin toimiin järjestön vapaaehtoisten maksujen tilien välityksellä,

               (8)

               Vuoden 2006 sopimus tulisi hyväksyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta vuoden 2006 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus (1), jäljempänä ’vuoden 2006 sopimus’.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus tallettaa hyväksymisasiakirja unionin puolesta Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan vuoden 2006 sopimuksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Sopimuksen teksti on yhdessä sen allekirjoittamista ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen kanssa julkaistu virallisessa lehdessä (EUVL L 262, 9.10.2007, s. 8).


title: Euroopan parlamentin päätös (EU) 2017/1618, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin

text:
               29.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 252/120

         EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS (EU) 2017/1618,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017,
   vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin
   EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2015 (1),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2015 (COM(2016) 475 – C8-0273/2016) (2),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015 sekä toimielinten vastaukset (3),

               —

               ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman varainhoitovuotta 2015 koskevan lausuman (4) tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta),

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

               —

               ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5) ja erityisesti sen 55, 99, 164, 165 ja 166 artiklan,

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

               —

               ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0151/2017),

               1.

               myöntää tilintarkastustuomioistuimen pääsihteerille vastuuvapauden tilintarkastustuomioistuimen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015;

               2.

               esittää huomautuksensa oheisessa päätöslauselmassa;

               3.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja siihen erottamattomasti kuuluvan päätöslauselman tilintarkastustuomioistuimelle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin tuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä huolehtimaan niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L-sarja).

            Puhemies

         Antonio TAJANI

            Pääsihteeri

         Klaus WELLE

      (1)  EUVL L 69, 13.3.2015.

      (2)  EUVL C 380, 14.10.2016, s. 1.

      (3)  EUVL C 375, 13.10.2016, s. 1.

      (4)  EUVL C 380, 14.10.2016, s. 147.

      (5)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: 2008/202/EY: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008 , Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välisen yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan sopimuksen tekemisestä

text:
               6.3.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 62/23

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   tehty 28 päivänä tammikuuta 2008,
   Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välisen yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan sopimuksen tekemisestä
   (2008/202/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo, että:

               (1)

               Neuvosto antoi 5 päivänä huhtikuuta 1993 komissiolle valtuudet aloittaa Euroopan yhteisön puolesta neuvottelut tulliyhteistyösopimuksista joidenkin yhteisön tärkeimpien kauppakumppanien kanssa,

               (2)

               Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välinen yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskeva sopimus olisi hyväksyttävä,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välinen yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskeva sopimus.
   Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
   2 artikla
   Komissio edustaa yhteisöä jäsenvaltioiden edustajien avustamana sopimuksen 21 artiklalla perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa.
   3 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta.
   4 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja antaa sopimuksen 22 artiklan mukaisen ilmoituksen yhteisön puolesta (1).
   5 artikla
   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         D. RUPEL

      (1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
    ---documentbreak---

               6.3.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 62/24

         Euroopan yhteisön ja Japanin hallituksen välinen
   SOPIMUS
   yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa
   EUROOPAN YHTEISÖ ja JAPANIN HALLITUS, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
   OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, ja Japanin välisten kaupallisten yhteyksien tärkeyden ja haluavat edistää kyseisten yhteyksien sopusointuista kehitystä molempien sopimuspuolten hyödyksi,
   USKOVAT, että sitoumus tulliyhteistyön kehittämisestä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
   OTTAVAT HUOMIOON sopimuspuolten välisen tullimenettelyjä koskevan tulliyhteistyön kehityksen,
   KATSOVAT, että tullilainsäädännön vastaiset toimet ovat haitallisia molempien sopimuspuolten taloudellisille, fiskaalisille ja kaupallisille eduille, ja tunnustavat, että on tärkeää varmistaa tullien ja muiden verojen oikea määritys,
   OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että kyseisiä toimia voidaan vastustaa tehokkaammin tulliviranomaisten yhteistyöllä,
   TUNNUSTAVAT tulliviranomaisten tärkeän aseman ja tullimenettelyjen merkityksen kaupan helpottamisessa,
   OTTAVAT HUOMIOON molempien sopimuspuolten tiukan sitoutumisen tullitoimiin ja yhteistyöhön tekijänoikeuksien loukkaamisen torjumiseksi,
   OTTAVAT HUOMIOON sopimuspuolten aikaisemmin hyväksymät tai niihin sovellettavat kansainvälisten yleissopimusten mukaiset velvoitteet samoin kuin Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, tulliasioita koskevat toimet,
   OTTAVAT HUOMIOON keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta 5 päivänä joulukuuta 1953 annetun tulliyhteistyöneuvoston suosituksen,
   KATSOVAT, ETTÄ vuonna 1991 annettuun yhteiseen julistukseen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin suhteista sisältyivät suhteen yleiset suuntaviivat ja siinä vahvistettiin menetelmälliset tavoitteet suhteiden edelleen kehittämiseksi,
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
   I   OSASTO
   YLEISET MÄÄRÄYKSET
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ilmaisulla:

               a)

               ’tullilainsäädäntö’ kaikkia Euroopan yhteisön tai Japanin lakeja ja asetuksia, jotka koskevat tavaroiden tuontia, vientiä ja kauttakuljetusta sekä niiden asettamista mihin tahansa tullimenettelyyn, mukaan lukien tulliviranomaisten toimivaltaan kuuluvat kielto-, rajoitus- ja valvontatoimenpiteet;

               b)

               ’sopimuspuolen lait ja asetukset’ ja ’kunkin sopimuspuolen lait ja asetukset’ Japanin lakeja ja asetuksia tai yhteisön lakeja ja asetuksia asiayhteyden mukaan;

               c)

               ’tulliviranomainen’ Japanissa valtiovarainministeriötä ja Euroopan yhteisössä Euroopan yhteisöjen komission tulliasioista vastaavia toimivaltaisia yksiköitä sekä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden tulliviranomaisia;

               d)

               ’pyynnön esittänyt viranomainen’ sopimuspuolen tulliviranomaista, joka pyytää hallinnollista avunantoa tämän sopimuksen mukaisesti;

               e)

               ’pyynnön vastaanottanut viranomainen’ sopimuspuolen tulliviranomaista, joka vastaanottaa avunantopyynnön tämän sopimuksen mukaisesti;

               f)

               ’henkilötiedot’ kaikkia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa henkilöä koskevia tietoja;

               g)

               ’tullilainsäädännön vastainen toimi’ mitä tahansa tullilainsäädännön rikkomista tai yritystä rikkoa kyseistä lainsäädäntöä;

               h)

               ’henkilö’ luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä taikka mitä tahansa kunkin sopimuspuolen lakien ja asetusten mukaisesti perustettua tai järjestäytynyttä yksikköä, jolla ei ole oikeushenkilön asemaa, joka harjoittaa tavaroiden tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta; sekä

               i)

               ’tieto’ tietoja, asiakirjoja, kertomuksia ja muita missä tahansa muodossa olevia tiedonantoja niiden sähköisessä muodossa olevat kappaleet mukaan luettuina.

         2 artikla
   Alueellinen soveltaminen
   Tätä sopimusta sovelletaan Japanin alueeseen, jolla sen tullilainsäädäntö on voimassa, sekä Euroopan yhteisön alueisiin, joihin Euroopan yhteisön perustamissopimusta sovelletaan mainitussa sopimuksessa määrätyin edellytyksin.
   3 artikla
   Täytäntöönpano
   Sopimuspuolet panevat tämän sopimuksen täytäntöön kunkin sopimuspuolen lakien ja asetusten mukaisesti tulliviranomaistensa käytettävissä olevien voimavarojen rajoissa.
   4 artikla
   Yhteistyön soveltamisala
   1.   Tulliyhteistyöhön kuuluvat tämän sopimuksen nojalla kaikki tullilainsäädännön soveltamiseen liittyvät kysymykset.
   2.   Sopimuspuolet sitoutuvat kehittämään tulliyhteistyötä tulliviranomaistensa välityksellä. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä erityisesti seuraavissa kysymyksissä:

               a)

               sopimuspuolten tulliviranomaisten välisten yhteydenpitokanavien luominen ja ylläpitäminen varman ja nopean tietojen vaihdon helpottamiseksi;

               b)

               sopimuspuolten tulliviranomaisten välisen tehokkaan yhteensovittamisen helpottaminen; sekä

               c)

               mitkä tahansa muut tähän sopimukseen liittyvät hallinnolliset kysymykset, jotka saattavat ajoittain vaatia yhteisiä toimia sopimuspuolilta.

         3.   Sopimuspuolet sitoutuvat myös pyrkimään tulliviranomaistensa välityksellä yhteistyöhön kauppaa helpottavien toimien kehittämiseksi tullialalla kansainvälisten normien mukaisesti.
   5 artikla
   Avunannon soveltamisala
   1.   Sopimuspuolet antavat toisilleen tulliviranomaistensa välityksellä apua toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ja käytettävissä olevien voimavarojen rajoissa tässä sopimuksessa määrätyin tavoin ja edellytyksin varmistaakseen tullilainsäädännön moitteettoman soveltamisen erityisesti tullilainsäädännön vastaisia toimia ehkäisemällä, tutkimalla ja torjumalla.
   2.   Tämän sopimuksen mukaista apua tulliasioissa annetaan sopimuspuolten tulliviranomaisten kesken, jotka ovat toimivaltaisia soveltamaan tätä sopimusta. Se ei rajoita rikosasioissa annettavaa keskinäistä avunantoa koskevia oikeuksia ja velvollisuuksia, joita jompikumpi sopimuspuolista soveltaa kansainvälisten sopimusten tai kunkin sopimuspuolen lakien ja asetusten mukaisesti. Avunannon piiriin eivät myöskään kuulu tiedot, jotka on saatu oikeusviranomaisten pyynnöstä käytetyillä valtuuksilla.
   3.   Tämän sopimuksen soveltamisalaan ei kuulu tullien, verojen tai sakkojen perinnässä annettava avunanto.
   6 artikla
   Suhde muihin kansainvälisiin sopimuksiin
   1.   Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta muiden kansainvälisten sopimusten mukaisiin sopimuspuolten oikeuksiin eivätkä velvoitteisiin.
   2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tämän sopimuksen määräykset ovat ensisijaisia yhteisön yksittäisten jäsenvaltioiden ja Japanin välillä tehtyjen tai tehtävien kahdenvälisten tulliyhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa koskevien sopimusten määräyksiin nähden, sikäli kuin viimeksi mainitut ovat ristiriidassa tämän sopimuksen määräysten kanssa.
   3.   Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta niiden yhteisön säännösten soveltamiseen, jotka koskevat tämän sopimuksen perusteella saatujen, yhteisölle mahdollisesti merkityksellisten tietojen toimittamista komission toimivaltaisten yksiköiden ja yhteisön jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä.
   II   OSASTO
   TULLIYHTEISTYÖ
   7 artikla
   Tullimenettelyjä koskeva yhteistyö
   Laillisen tavaroiden liikkuvuuden helpottamiseksi tulliviranomaiset vaihtavat tullitekniikoiden ja -menettelyjen sekä tietokonejärjestelmien kehittämistoimenpiteisiin liittyvää tietoa ja asiantuntemusta tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   8 artikla
   Tekninen yhteistyö
   Tulliviranomaiset voivat tarjota toisilleen teknistä yhteistyötä ja vaihtaa henkilöstöä ja asiantuntemusta, joka koskee toimia, joilla voidaan kehittää tullitekniikoita ja -menettelyjä sekä tietokonejärjestelmiä niiden tavoitteiden saavuttamiseksi tämän sopimuksen määräysten mukaisesti
   9 artikla
   Keskustelut kansainvälisissä järjestöissä
   Tulliviranomaiset pyrkivät kehittämään ja lujittamaan yhteisen edun mukaisia kysymyksiä koskevaa yhteistyötään edistääkseen tulliasioita koskevia keskusteluja asiaan liittyvissä kansainvälisissä järjestöissä, joita ovat muun muassa tulliyhteistyöneuvosto ja WTO.
   III   OSASTO
   KESKINÄINEN HALLINNOLLINEN AVUNANTO
   10 artikla
   Pyynnöstä annettava apu
   1.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle kaikki tarvittavat tiedot, jotta tämä voi varmistaa, että pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädäntöä sovelletaan oikein, mukaan luettuina tiedot havaituista tai suunnitelluista toimista, jotka ovat tai saattaisivat olla tullilainsäädännön vastaisia.
   Erityisesti pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on pyynnöstä toimitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle tietoja toimista, jotka saattavat johtaa pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädännön vastaisiin toimiin, kuten virheellisistä tulli-ilmoituksista, alkuperätodistuksista, laskuista tai muista asiakirjoista, joiden tiedetään tai epäillään olevan virheellisiä tai väärennettyjä.
   2.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä:

               a)

               onko toisen sopimuspuolen alueelta viedyt tavarat tuotu asianmukaisesti toisen sopimuspuolen alueelle, ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin sovelletun tullimenettelyn; sekä

               b)

               onko toisen sopimuspuolen alueelle tuodut tavarat viety asianmukaisesti toisen sopimuspuolen alueelta, ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin sovelletun tullimenettelyn.

         3.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen antaa sopimuspuolensa lakien ja asetusten rajoissa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä tietoja seuraavista seikoista ja harjoittaa seuraavien seikkojen erityistä valvontaa:

               a)

               henkilöt, joiden perustellusti uskotaan osallistuvan tai osallistuneen pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädännön vastaisiin toimiin;

               b)

               paikat, joissa tavaroita on koottu tai varastoitu tai joissa niitä voidaan koota tai varastoida siten, että on perusteltua uskoa, että tavarat on tarkoitettu käytettäviksi pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädännön vastaisissa toimissa;

               c)

               tavarat, joita kuljetetaan tai voidaan kuljettaa siten, että on perusteltua uskoa, että ne on tarkoitettu käytettäviksi pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädännön vastaisissa toimissa; sekä

               d)

               kuljetusvälineet, joita käytetään tai voidaan käyttää siten, että on perusteltua uskoa, että ne on tarkoitettu käytettäviksi pyynnön esittäneen sopimuspuolen tullilainsäädännön vastaisissa toimissa.

         11 artikla
   Oma-aloitteinen avunanto
   Sopimuspuolet auttavat toisiaan omasta aloitteestaan ja kunkin sopimuspuolen lakeja ja asetuksia noudattaen, jos ne pitävät sitä tullilainsäädännön oikean soveltamisen kannalta tarpeellisena, etenkin tilanteissa, jotka saattavat aiheuttaa merkittävää vahinkoa toisen sopimuspuolen taloudelle, kansanterveydelle, yleiselle turvallisuudelle tai vastaavalle keskeiselle edulle, erityisesti toimittamalla seuraavista asioista saatuja tietoja:

               a)

               toimet, jotka ovat tai näyttävät olevan tullilainsäädännön vastaisia ja joilla saattaa olla merkitystä toiselle sopimuspuolelle;

               b)

               uudet keinot tai menetelmät, joita käytetään tullilainsäädännön vastaisten toimien toteuttamisessa;

               c)

               tavarat, joiden tiedetään olevan tullilainsäädännön vastaisten toimien kohteena;

               d)

               henkilöt, joiden perustellusti uskotaan osallistuvan tai osallistuneen tullilainsäädännön vastaisiin toimiin; sekä

               e)

               kuljetusvälineet, joita perustellusti uskotaan käytetyn tai käytettävän tai voitavan käyttää tullilainsäädännön vastaisissa toimissa.

         12 artikla
   Avunantoa koskevien pyyntöjen muoto ja sisältö
   1.   Tämän sopimuksen mukaiset pyynnöt tehdään kirjallisesti. Pyyntöön on liitettävä asiakirjat, jotka tarvitaan pyynnön toteuttamiseksi. Myös suulliset pyynnöt voidaan hyväksyä asian kiireellisyyden perusteella, mutta ne on viipymättä vahvistettava kirjallisesti.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa pyynnöissä on esitettävä seuraavat tiedot:

               a)

               pyynnön esittänyt viranomainen;

               b)

               pyydetty toimenpide;

               c)

               pyynnön tarkoitus ja syy;

               d)

               mahdollisimman tarkat ja laajat tiedot tutkimuksen kohteena olevista henkilöistä;

               e)

               yhteenveto asiaan liittyvistä seikoista ja jo suoritetuista tutkimuksista; sekä

               f)

               asiaan liittyvät oikeudelliset tekijät.

         3.   Pyynnöt on esitettävä sekä pyynnön vastaanottaneen että pyynnön esittäneen viranomaisen hyväksymällä kielellä. Tätä vaatimusta voidaan tarpeen mukaan soveltaa myös asiakirjoihin, jotka on liitetty 1 kohdan mukaiseen pyyntöön.
   4.   Jos pyyntö ei täytä edellä määrättyä muotovaatimusta, sen korjaamista tai täydentämistä voidaan vaatia; pyynnön vastaanottanut viranomainen voi sillä välin toteuttaa varotoimenpiteitä.
   13 artikla
   Pyyntöjen toteuttaminen
   1.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa toimivaltansa ja käytettävissä olevien voimavarojensa rajoissa kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet toimittamalla käytössään jo olevat tiedot sekä tekemällä tai teettämällä aiheellisia tutkimuksia.
   2.   Avunantopyynnöt täytetään pyynnön vastaanottavan sopimuspuolen lakien ja asetusten mukaisesti.
   3.   Pyynnön esittäneen viranomaisen asianmukaisesti valtuutetut virkamiehet voivat pyynnön vastaanottaneen viranomaisen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin olla läsnä saadakseen pyynnön vastaanottaneelta viranomaiselta näiden toimipaikassa tietoja, jotka koskevat tosiasiallisesti tai mahdollisesti tullilainsäädännön vastaisia toimia ja joita pyynnön esittänyt viranomainen tarvitsee tämän sopimuksen soveltamiseksi.
   4.   Pyynnön esittäneen viranomaisen asianmukaisesti valtuutetut virkamiehet voivat pyynnön vastaanottaneen viranomaisen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin olla läsnä tiettyjä tapauksia koskevissa tutkimuksissa, jotka tehdään tämän tuomiovaltaan kuuluvalla alueella.
   5.   Jos pyyntöä ei voida noudattaa, pyynnön esittäneelle viranomaiselle on toimitettava tästä tieto nopeasti ja esitettävä perusteet. Perusteisiin voidaan liittää asiaa koskevat tiedot, joiden pyynnön vastaanottanut viranomainen katsoo auttavan pyynnön esittänyttä viranomaista.
   6.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen antaa, jos se pitää sitä tarpeellisena, pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä tiedon avunantopyynnön täyttämiseksi toteutettavien toimien ajasta ja paikasta, jotta toimet voidaan sovittaa yhteen.
   14 artikla
   Tietojen välityksessä käytettävä muoto
   1.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa tutkimusten tulokset pyynnön esittäneelle viranomaiselle kirjallisesti ja liittää mukaan tarvittavat asiakirjat tai muun aineiston.
   2.   Nämä tiedot voivat olla sähköisessä muodossa.
   15 artikla
   Poikkeukset avunantovelvollisuudesta
   1.   Avunannosta voidaan kieltäytyä tai pidättäytyä tai sen antamiselle voidaan asettaa edellytyksiä tai vaatimuksia, jos pyynnöt vastaanottanut sopimuspuoli katsoo, että tämän sopimuksen mukainen avunanto voisi loukata yhteisön jonkin jäsenvaltion tai Japanin täysivaltaisuutta taikka vahingoittaa sen turvallisuutta, yleistä järjestystä tai muita keskeisiä etuja, kuten 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa.
   Kukin sopimuspuoli voi erityisesti rajoittaa toiselle sopimuspuolelle toimittamiaan tietoja silloin, kun jälkimmäinen sopimuspuoli ei pysty takaamaan ensin mainitulle sopimuspuolelle, että tiedot käsitellään luottamuksellisena tai että niitä käytetään rajoitettuihin käyttötarkoituksiin.
   2.   Pyynnön vastaanottanut viranomainen voi pidättäytyä avun antamisesta, jos se katsoo avunannon häiritsevän vireillä olevia tutkimuksia, mukaan luettuina asianomaisten lainvalvontaviranomaisten tutkimukset, syytetoimet ja hallinnolliset menettelyt. Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on tällöin neuvoteltava pyynnön esittäneen viranomaisen kanssa sen selvittämiseksi, voidaanko apua antaa sen tarpeellisina pitämiä edellytyksiä tai vaatimuksia noudattaen.
   3.   Jos pyynnön esittävä viranomainen pyytää sellaista apua, jota se ei itse voisi pyydettäessä antaa, sen on huomautettava tästä pyynnössään. Pyynnön vastaanottanut viranomainen saa tuolloin päättää, miten se vastaa tällaiseen pyyntöön.
   4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pyynnön vastaanottaneen viranomaisen päätös ja sen perustelut on ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä.
   16 artikla
   Tietojen vaihto ja luottamuksellisuus
   1.   Kaikkia tämän sopimuksen mukaisesti missä tahansa muodossa toimitettuja tietoja on käsiteltävä luottamuksellisina kunkin sopimuspuolen laeista ja asetuksista riippuen ja niille on taattava tiedot vastaanottaneen tulliviranomaisen sopimuspuolen asiaa koskevassa lainsäädännössä sekä yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä samanlaisille tiedoille säädetty suoja, jollei tiedot toimittava sopimuspuoli anna etukäteen suostumusta tällaisen tiedon julkistamiseen.
   2.   Henkilötietoja saa vaihtaa ainoastaan, jos ne vastaanottava sopimuspuoli sitoutuu suojelemaan niitä vähintään samalla tavalla kuin tiedot toimittava sopimuspuoli suojelisi niitä kyseisessä tapauksessa. Se sopimuspuoli, joka voisi toimittaa tietoja, ei saa asettaa vaatimuksia, jotka ovat ankarampia kuin sen omalla oikeudenkäyttöalueella sovellettavat vastaavat vaatimukset.
   Sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen tiedon kunkin sopimuspuolen voimassa olevissa laeista ja asetuksista, tarvittaessa myös yhteisön jäsenvaltioissa voimassa olevat lait ja asetukset.
   3.   Saatuja tietoja käytetään yksinomaan tässä sopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin. Jos toinen sopimuspuoli haluaa käyttää tietoja muihin tarkoituksiin, sen on hankittava tiedot toimittaneelta tulliviranomaiselta kirjallinen ennakkosuostumus. Tietojen käytössä on tällöin noudatettava tämän viranomaisen asettamia rajoituksia.
   4.   Edellä olevan 3 kohdan määräykset eivät estä tämän sopimuksen mukaisesti saatujen tietojen käyttöä todisteina tullilainsäädännön vastaisten toimien toteamisen johdosta vireille pantavissa hallinnollisissa menettelyissä. Tästä syystä sopimuspuolet voivat käyttää tämän sopimuksen määräysten mukaisesti saatuja tietoja näyttönä todistusasiakirjoissa, kertomuksissa ja lausunnoissa sekä hallinnollisissa menettelyissä. Kyseiset tiedot toimittaneelle tulliviranomaiselle ilmoitetaan tällaisesta käytöstä.
   5.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 3 kohdassa määrätään, tiedot vastaanottanut tulliviranomainen voi toimittaa tämän sopimuksen mukaisesti saadut tiedot oman sopimuspuolensa asianomaisille lainvalvontaviranomaisille, jollei tiedot toimittanut tulliviranomainen muuta ilmoita. Nämä viranomaiset saavat käyttää tietoja ainoastaan tullilainsäädännön asianmukaiseen soveltamiseen tämän sopimuksen 16 ja 17 artiklassa määrätyin edellytyksin.
   6.   Tämä artikla ei estä tietojen käyttöä tai julkistamista sikäli kuin tiedot vastaanottavan sopimuspuolen lait ja asetukset velvoittavat tähän. Tiedot vastaanottaneen tulliviranomaisen on mahdollisuuksien mukaan annettava tiedot antaneelle tulliviranomaiselle ennakkoilmoitus tällaisesta julkistamisesta.
   Tiedot vastaanottavan sopimuspuolen on, jollei tiedot toimittanut sopimuspuoli muuta sovi, käytettävä tarvittaessa kaikkia ensimmäisenä mainitun sopimuspuolen sovellettavien lakien ja asetusten mahdollistamia toimenpiteitä säilyttääkseen tietojen luottamuksellisuuden ja suojatakseen henkilötiedot, kun on kyse kolmansien osapuolten tai muiden viranomaisten pyynnöistä julkistaa kyseisiä tietoja.
   17 artikla
   Rikosasiain käsittely
   Tiedot vastaanottaneen sopimuspuolen tulliviranomainen ei saa käyttää toisen sopimuspuolen tulliviranomaisen sille tämän sopimuksen perusteella toimittamia tietoja tuomioistuimen tai tuomarin käsittelemissä rikosoikeudenkäynneissä.
   18 artikla
   Avunannosta aiheutuvat kustannukset
   1.   Sopimuspuolet maksavat kullekin tämän sopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset.
   2.   Jos pyynnön täyttämisen aikana käy ilmi, että siitä aiheutuu poikkeuksellisia kustannuksia, tulliviranomaisten on neuvoteltava määritelläkseen ne ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti pyynnön täyttäminen voisi jatkua.
   IV   OSASTO
   LOPPUSÄÄNNÖKSET
   19 artikla
   Otsakkeet
   Tämän sopimuksen osastojen ja artiklojen otsakkeet on lisätty ainoastaan viittauksia varten, eivätkä ne vaikuta tämän sopimuksen tulkintaan.
   20 artikla
   Neuvottelu
   Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai riidat ratkaistaan sopimuspuolten välisin neuvotteluin.
   21 artikla
   Tulliyhteistyösekakomitea
   1.   Perustetaan tulliyhteistyösekakomitea, joka koostuu Japanin valtiovarainministeriön ja ulkoministeriön virkamiehistä sekä Euroopan yhteisön tulliasioista vastaavista virkamiehistä. Molempien sopimuspuolten muita virkamiehiä, joilla on tarvittavaa asiantuntemusta käsiteltävistä aiheista, voidaan tapauskohtaisesti ottaa mukaan. Tulliyhteistyösekakomitean kokoontumispaikasta ja -ajasta sekä asialistasta sovitaan yhdessä.
   2.   Tulliyhteistyösekakomitean tehtävänä on muun muassa:

               a)

               huolehtia tämän sopimuksen moitteettomasta toiminnasta;

               b)

               toteuttaa tulliyhteistyön kannalta tarpeellisia toimenpiteitä tämän sopimuksen tavoitteiden mukaisesti;

               c)

               vaihtaa näkemyksiä kaikista yhteistä etua koskevista tulliyhteistyöhön liittyvistä kysymyksistä, mukaan lukien tulevat toimenpiteet ja niiden toteuttamiseksi käytettävissä olevat voimavarat;

               d)

               antaa suosituksia ratkaisuiksi, joilla edistetään tämän sopimuksen tavoitteiden toteuttamista; sekä

               e)

               hyväksyä työjärjestyksensä.

         22 artikla
   Voimaantulo ja voimassaoloaika
   1.   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat niiden välisillä diplomaattinooteilla ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.
   2.   Sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten välisillä diplomaattinooteilla sopimuspuolten yhteisestä suostumuksesta. Muutokset tulevat voimaan 1 kohdassa mainituin edellytyksin, jolleivät sopimuspuolet muuta sovi.
   3.   Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen irtisanominen tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua toiselle sopimuspuolelle lähetetyn ilmoituksen päivämäärästä. Ennen sopimuksen irtisanomista vastaanotettuihin avunpyyntöihin vastaaminen on kuitenkin saatettava päätökseen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
   23 artikla
   Todistusvoimaiset tekstit
   Tämä sopimus laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja japanin kielillä kahtena kappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Jos tekstien tulkinnassa on eroavaisuuksia, englannin- ja japaninkieliset tekstit ovat ensisijaisia muihin kielitoisintoihin verrattuna.

      Tämän vakuudeksi asianmukaisesti valtuutetut allekirjoittajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä tammikuuta 2008.

            Euroopan yhteisön puolesta

            Japanin hallituksen puolesta


Avis juridique important

|

32002D0630

2002/630/YOS: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002, poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevasta puiteohjelmasta

Virallinen lehti nro L 203 , 01/08/2002 s. 0005 - 0008

Neuvoston päätös,tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002,poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevasta puiteohjelmasta(2002/630/YOS)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan, 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,ottaa huomioon komission aloitteen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa asetetaan unionin tavoitteeksi antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa sekä ehkäisemällä ja torjumalla rasismia ja muukalaisvihaa.(2) Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmissä lokakuulta 1999 kehotetaan tehostamaan yhteistyötä rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjunnassa, uutta tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävä rikollisuus mukaan luettuna, todellisen Euroopan oikeusalueen aikaansaamiseksi. Tällä alalla tehtävän yhteistyön merkitystä korostetaan myös toimintasuunnitelmassa, jonka otsikko on "Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäiseminen ja valvonta: Euroopan unionin strategia uuden vuosituhannen alkaessa"(3).(3) Uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä 15 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS(4) 12 artiklassa kehotetaan jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tehostaakseen uhrien etujen suojaamista rikosoikeudenkäynneissä.(4) Hankkeiden eurooppalaista ulottuvuutta olisi laajennettava siten, että niihin osallistuu joko kolme jäsenvaltiota tai kaksi jäsenvaltiota ja yksi ehdokasmaa, jotta tuetaan kumppanuussuhteiden syntymistä sekä tietojen ja hyvien kansallisten käytäntöjen vaihtoa.(5) Neuvoston päätöksillä perustetut ohjelmat Grotius II - rikosoikeus(5), Stop II(6), Oisin II(7), Hippokrates(8) ja Falcone(9) ovat edistäneet yhteistyön lujittamista jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten välillä ja parantaneet niiden poliisi-, tuomioistuin-, oikeus- ja hallintojärjestelmien keskinäistä tuntemusta.(6) Feirassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksyttyä kesäkuussa 2000 Euroopan unionin huumausaiheita koskevan toimintasuunnitelman (2000-2004) tämä puiteohjelma käsittää myös laittoman huumausainekaupan torjuntatoimia.(7) Perustamalla yksi ainoa puiteohjelma, mitä sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat toivoneet aiempien ohjelmien hyväksymisen yhteydessä, tätä yhteistyötä voidaan edelleen parantaa koordinoidulla ja monialaisella menettelyllä, jossa ovat mukana kaikki rikollisuuden ehkäisystä ja torjunnasta Euroopan unionissa vastaavat henkilöt. Tässä on tärkeätä säilyttää tasapaino vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseen tähtäävien eri toimien välillä.(8) On suotavaa varmistaa puiteohjelmasta tuettujen toimien jatkuvuus säätämällä, että niitä koordinoidaan yhdessä ainoassa viitekehyksessä, jolla järkeistetään menettelyjä, parannetaan hallinnointia ja saavutetaan mittakaavaetuja. On myös välttämätöntä hyödyntää perusteellisesti ohjelman erityisesti lainvalvontaviranomaisille tarjoamia operatiivisia etuja ja tukea jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja perehdyttää ne paremmin muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten toimintatapoihin ja toiminnan rajoituksiin.(9) Puiteohjelman kustannusten tulisi sopia yhteen rahoitusnäkymien otsakkeen 3 nykyisen ylärajan kanssa.(10) Budjettivallan käyttäjän olisi talousarviomenettelyssä päätettävä puiteohjelman vuosittaisista määrärahoista.(11) On tarpeen antaa ehdokasmaille mahdollisuus päästä mukaan puiteohjelmaan ohjelmasta tuettavien hankkeiden kumppaneina ja osanottajina. Muiden valtioiden osallistumista näihin ohjelmiin voitaisiin myös harkita sopivissa tilanteissa.(12) Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava päätöksessä säädettyjen menettelyjen mukaisesti komitean avustuksella.(13) Tämän päätöksen nojalla täytäntöönpantavien hankkeiden lisäarvon vahvistamiseksi on tarpeen varmistaa johdonmukaisuus ja täydentävyys näiden hankkeiden ja yhteisön muiden toimien välillä.(14) Puiteohjelmaa on säännöllisesti seurattava ja arvioitava, jotta voidaan arvioida toteutettujen hankkeiden tehokkuutta suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja jotta painopisteitä voidaan tarvittaessa muuttaa.(15) Tähän päätökseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(10) 34 kohdan mukainen rahoitusohje koko puiteohjelman keston ajaksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPuiteohjelman perustaminen1. Tällä päätöksellä perustetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen liittyvä puiteohjelma, joka koskee poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa, jäljempänä "ohjelma".2. Ohjelma perustetaan kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007, minkä jälkeen sen voimassaoloa voidaan jatkaa.2 artiklaOhjelman tavoitteet1. Ohjelmalla edistetään yleistä tavoitetta antaa Euroopan unionin kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Ohjelman tarkoituksena on erityisesti:a) luoda tätä alaa koskevia Euroopassa toteutettavia politiikkoja sekä toteuttaa ja arvioida niitä;b) tukea ja vahvistaa verkottumista, keskinäistä yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevissa yleisissä kysymyksissä, tietojen sekä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja levittämistä, yhteistyötä paikallis- ja aluetasolla sekä koulutuksen ja tieteellisen ja teknisen tutkimuksen parantamista ja mukauttamista;c) kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötään ehdokasmaiden ja muiden kolmansien maiden sekä alalla toimivien alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.2. Ohjelmasta tuetaan hankkeita seuraavilla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon liittyvillä aloilla:a) yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö, koulutus mukaan luettuna;b) lainvalvontaviranomaisten yhteistyö;c) yhteistyö lainvalvontaviranomaisten tai jäsenvaltioiden muiden julkisten tai yksityisten laitosten välillä järjestäytyneen ja muun rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan alalla;d) jäsenvaltioiden välinen yhteistyö uhrien etujen suojaamiseksi tehokkaasti rikosoikeudenkäynneissä.3 artiklaOsallistuminen ohjelmaan1. Ohjelmasta myönnetään yhteisrahoitusta enintään kaksi vuotta kestäville hankkeille, joita voivat 3 kohdassa tarkoitettua kohderyhmää varten ehdottaa julkiset tai yksityiset laitokset ja organisaatiot, esimerkiksi ammatilliset järjestöt, valtioista riippumattomat järjestöt, yhdistykset, liike-elämää edustavat järjestöt, tutkimuslaitokset sekä perus- ja jatkokoulutusta antavat oppilaitokset.2. Jotta hankkeelle voidaan myöntää yhteisrahoitusta, siinä on oltava mukana kumppaneita vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai kahdesta jäsenvaltiosta ja yhdestä ehdokasmaasta ja sillä on oltava 2 artiklassa mainitut tavoitteet. Hakijamaat voivat osallistua hankkeisiin perehtyäkseen Euroopan unionin tämän alan säännöstöön ja valmistautuakseen jäsenyyteen. Hankkeisiin voi osallistua myös muita kolmansia maita, jos tämä edistää hankkeiden tavoitteiden saavuttamista.3. Ohjelma on tarkoitettu seuraaville kohderyhmille:a) oikeusalan toimijat: tuomarit, syyttäjät, asianajajat, oikeushallinnon virkamiehet, rikostutkinnasta vastaavat virkamiehet, haaste- ja ulosottomiehet, oikeudelliset asiantuntijat, tuomioistuinten tulkit sekä muut oikeuden hoitoon liittyvien ammattien harjoittajat;b) lainvalvontaviranomaiset: jäsenvaltioiden julkiset laitokset, jotka ovat kansallisen lain mukaisesti vastuussa rikosten ehkäisemisestä, paljastamisesta ja torjunnasta;c) muita julkishallinnon yksiköitä edustavat virkamiehet, yhdistysten ja ammattijärjestöjen sekä tutkimusalan ja liikemaailman edustajat, jotka osallistuvat järjestäytyneen tai muun rikollisuuden torjuntaan ja ehkäisyyn;d) uhrien auttamisesta vastaavien yksiköiden edustajat, maahanmuuttoasioista ja sosiaalipalveluista vastaavien viranomaisten edustajat mukaan luettuina.4. Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden puitteissa ohjelmasta voidaan yhteisrahoittaa myösa) 1 kohdan mukaisia erityishankkeita, joista on erityistä hyötyä ohjelman painopisteiden tai ehdokasmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kannalta;b) täydentäviä toimenpiteitä, kuten seminaareja, asiantuntijakokouksia tai muuta toimintaa, jonka tarkoituksena on ohjelman tulosten levittäminen.5. Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden puitteissa ohjelmasta voidaan myöntää suoraa rahoitustukea myös vuosittaisiin toimintaohjelmiin sisältyvän toiminnan tukemiseksi valtioista riippumattomille järjestöille, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:a) niiden on oltava voittoa tavoittelemattomia;b) niiden on oltava jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuja;c) niiden toiminnalla on oltava eurooppalainen ulottuvuus siten, että niihin yleensä osallistuu vähintään puolet jäsenvaltioista;d) niiden toiminnan päämääriin on kuuluttava yksi tai useampi 2 artiklassa tarkoitetuista tavoitteista.4 artiklaOhjelmasta tuettavat toimetOhjelmaan sisältyy seuraavanlaisia hankkeita:a) koulutus;b) vaihto- ja harjoitteluohjelmien laatiminen ja niiden täytäntöönpanon aloittaminen;c) selvityksiä ja tutkimuksia;d) ohjelman toteuttamisen yhteydessä saatujen tulosten levittäminen;e) jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten, oikeusviranomaisten tai jäsenvaltioiden muiden rikollisuuden ehkäisyyn ja torjuntaan osallistuvien julkisten tai yksityisten elinten välisen yhteistyön kannustaminen, esimerkiksi tukemalla verkottumista;f) seminaareja ja konferensseja.5 artiklaOhjelman rahoitus1. Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamista varten kautena 2003-2007 on 65 miljoonaa euroa.Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.2. Hanke, jolle on myönnetty yhteisrahoitusta tästä ohjelmasta, ei voi saada rahoitusta mistään muusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavasta ohjelmasta.3. Rahoituspäätösten perusteella laaditaan rahoitussopimukset komission ja hankkeiden järjestäjien välillä. Komissio valvoo rahoituspäätöksiä ja -sopimuksia, ja tilintarkastustuomioistuin suorittaa niitä koskevat tarkastukset.4. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla enintään 70 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.5. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut erityishankkeet ja täydentävät toimenpiteet sekä 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu toiminta voidaan kuitenkin rahoittaa kokonaan siten, että 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisten erityishankkeiden osuus voi olla enintään kymmenen prosenttia ja 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisten täydentävien toimenpiteiden osuus enintään viisi prosenttia ohjelman vuotuisista kokonaismäärärahoista.6 artiklaOhjelman täytäntöönpano1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.2. Komissio hallinnoi ohjelmaa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.3. Ohjelman täytäntöönpanoa varten komissio:a) laatii vuotuisen työohjelman, jossa esitetään erityistavoitteet, aiheenmukaiset painopisteet sekä tarvittaessa luettelo erityishankkeista ja täydentävistä toimenpiteistä. Ohjelmassa on otettava tasapuolisesti huomioon 2 artiklan 2 kohdassa nimetyt alat siten, että kullekin kyseisen kohdan a, b ja c alakohdassa nimetylle alalle myönnetään vähintään 15 prosenttia koko vuoden rahoituksesta;b) arvioi esitetyt hankkeet ja valitsee niistä sekä vastaa niiden hallinnoinnista.4. Hanke-ehdotukset tutkitaan 8 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vuotuinen työohjelma, 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut erityishankkeet ja täydentävät toimenpiteet sekä 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu toiminta tutkitaan 9 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen.5. Komissio arvioi järjestäjien esittämät hankkeet ja valitsee niistä, mikäli ne ovat sopusoinnussa tämän alan politiikkojen kanssa, seuraavin perustein:a) yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa;b) hankkeen eurooppalainen ulottuvuus ja ehdokasmaiden osallistumismahdollisuudet;c) yhteensopivuus niiden toimien kanssa, joihin on ryhdytty tai joita suunnitellaan Euroopan unionin yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alan poliittisten painopisteiden mukaisesti;d) hankkeen sekä aiempien, nykyisten tai tulevien yhteistyöhankkeiden keskinäinen täydentävyys;e) hankkeen järjestäjän kyky panna hanke täytäntöön;f) hankkeen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu;g) ohjelmasta haettavan rahoituksen määrä ja sen suhde odotettuihin tuloksiin;h) odotettujen tulosten vaikutus ohjelman tavoitteisiin.7 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä "komitea", joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä puheenjohtajan ehdotuksesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun työjärjestyksen mallin pohjalta.3. Komissio voi kutsua ehdokasmaiden edustajia komitean kokousten jälkeen pidettäviin tiedotuskokouksiin.8 artiklaNeuvoa-antava menettely1. Jos tähän artiklaan viitataan, komission edustaja tekee komitealle esityksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa esityksestä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.2. Lausunto merkitään pöytäkirjaan. Jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.3. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.9 artiklaHallintomenettely1. Jos tähän artiklaan viitataan, komission edustaja tekee komitealle esityksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa esityksestä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa sellaisten päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvoston edellytetään tekevän komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.2. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmen kuukauden määräajalla ilmoituksen tekopäivästä.3. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa.10 artiklaJohdonmukaisuus ja täydentävyysKomissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että hankkeet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön politiikkojen kanssa ja täydentävät niitä.11 artiklaSeuranta ja arviointiKomissio huolehtii tämän ohjelman säännöllisestä seurannasta. Se tiedottaa Euroopan parlamentille hyväksytystä työohjelmasta ja yhteisrahoitettujen hankkeiden luettelosta sekä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle:a) vuosittain kertomuksen ohjelman toteuttamisesta. Ensimmäinen kertomus esitetään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004;b) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 ohjelman täytäntöönpanoa koskevan väliarvioinnin;c) viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006 tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta ja tarvittaessa asiaa koskevan ehdotuksen muuttamisesta;d) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2008 koko ohjelman loppuarvioinnin.12 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. S. Møller(1) EYVL C 51 E, 26.2.2002, s. 345.(2) Lausunto annettu 9. huhtikuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL C 124, 3.5.2000, s. 1.(4) EYVL L 82, 22.3.2001, s. 1.(5) EYVL L 186, 7.7.2001, s. 1 (Grotius II - rikosoikeus).(6) EYVL L 186, 7.7.2001, s. 7 (Stop II).(7) EYVL L 186, 7.7.2001, s. 4 (Oisin II).(8) EYVL L 186, 7.7.2001, s. 11.(9) EYVL L 99, 31.3.1998, s. 8.(10) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.


title: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 198/03/KOL, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 40. kerran poistamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, vähämerkityksistä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevat luvut

text:
               12.5.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 120/39

         EFTAN
      VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

   N:o 198/03/KOL,
   tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,
   valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 40. kerran poistamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, vähämerkityksistä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevat luvut
   EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,
   ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevassa I osassa olevan 1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,
   valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,
   EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (3), jotka valvontaviranomainen hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994 (4),
   Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 68/2001 (5), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista koulutustukeen,
   Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 69/2001 (6), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista vähämerkityksiseen tukeen,
   Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 70/2001 (7), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn tukeen,
   Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (8), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista työllisyystukeen,
   nämä asetukset ovat merkityksellisiä myös Euroopan talousalueen kannalta, ja ne on ETA:n sekakomitean päätöksillä (9) nyt otettu osaksi ETA-sopimusta sen liitteessä XV,
   koulutustukea, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyä tukea ja työllisyystukea koskevien asetusten johdanto-osan 4 kappaleessa säädetään nimenomaisesti, että näitä aloja koskevat suuntaviivat ja puitteet kumoutuvat asetusten voimaantulopäivänä, koska asetukset korvaavat niiden sisällön,
   tämän vuoksi valtiontuen suuntaviivojen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva 10 luku, työllisyystukea koskeva 18 luku ja koulutustukea koskeva 18 A luku eivät enää ole merkityksellisiä ja ne pitäisi poistaa,
   vaikka asiasta ei säädetäkään nimenomaisesti vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 69/2001, sama koskee myös valtiontuen suuntaviivojen 12 lukua, koska asetus korvaa kattavasti kaikki vähämerkityksistä tukea koskevat säännöt,
   ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,
   EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota,
   EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTAn jäsenvaltioita 20 päivänä kesäkuuta 2003 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1.

               Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan poistamalla niistä seuraavat luvut:

                           —

                           pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyä tukea koskeva 10 luku,

                           —

                           vähämerkityksistä tukea ja sen soveltamista koskeva 12 luku,

                           —

                           työllisyystukea koskeva 18 luku,

                           —

                           koulutustukea koskeva 18 A luku.

               2.

               EFTAn jäsenvaltioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös tästä päätöksestä.

               3.

               Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä.

               4.

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               5.

               Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

            Puheenjohtaja

         Einar M. BULL

            Kollegion jäsen

         Hannes HAFSTEIN

      (1)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

      (2)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

      (3)  Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.

      (4)  Julkaistu alun perin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä, muutettu viimeksi 5 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä kollegion päätöksellä N:o 197/03/KOL (ei vielä julkaistu).

      (5)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

      (6)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

      (7)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004.

      (8)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

      (9)  ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56 ja EYVL:n ETA-täydennysosa N:o 49, 3.10.2002, s. 42) koulutustuesta annettu asetus (EY) N:o 68/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohtana, vähämerkityksisestä tuesta annettu asetus (EY) N:o 69/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan e alakohtana ja pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetystä tuesta annettu asetus (EY) N:o 70/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohtana. ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 83/2003 (EUVL L 257, 9.10.2003, s. 39) työllisyystuesta annettu asetus (EY) N:o 2204/2002 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohtana.


Avis juridique important

|

31999D0527(01)

Neuvoston päätös tehty 11 päivänä toukokuuta 1999 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan jäsenen nimittämisestä

Virallinen lehti nro C 146 , 27/05/1999 s. 0001 - 0001

NEUVOSTON PÄÄTÖStehty 11 päivänä toukokuuta 1999sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan jäsenen nimittämisestä(1999/C 146/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94(1) ja erityisesti sen 120 ja 131 artiklan, jaottaa huomioon sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) hallintoneuvoston 14 päivänä huhtikuuta 1999 esittämän ehdokkaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artiklaNimitetään Walter PEETERS, syntynyt Turnhoutissa Belgiassa 14 päivänä heinäkuuta 1944, sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan jäseneksi viiden vuoden toimikaudeksi. 2 artiklaSisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) hallintoneuvosto vahvistaa 1 artiklassa tarkoitetun viiden vuoden toimikauden alkamispäivän.Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 1999.Neuvoston puolestaL. SCHOMERUSPuheenjohtaja(1) EYVL L 11, 14.1.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3288/94 (EYVL L 349, 31.12.1994, s. 83).


title: Valtiontukisuuntaviivojen muuttaminen 48. kerran — EFTAn valvontaviranomaisen päätös ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä

text:
               14.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 90/10

         Valtiontukisuuntaviivojen muuttaminen 48. kerran
   EFTAn valvontaviranomaisen päätös ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä
   (2005/C 90/05)
   Päätöksen tekopäivä:
   EFTA-valtio: —
   Asian numero: 47811
   Nimike: Valtiontukisuuntaviivojen 16 luvun (”Tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi”) muuttaminen korvaamalla se uudella tekstillä, ja ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi.
   Oikeusperusta: Kollegion päätös n:o 305/04/COL
   Päätös: Valvontaviranomaisen ehdottamat ja EFTA-valtioiden hyväksymät aiheelliset toimenpiteet ovat seuraavat
   muutetaan jäsenvaltioiden voimassa olevia tukiohjelmia, jotka liittyvät valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen 16 luvun soveltamisalaan kuuluviin valtiontukiin, jotta ne olisivat suuntaviivojen mukaiset viimeistään 1. kesäkuuta 2005.


Avis juridique important

|

31985D0593

85/593/Euratom: Komission päätös, tehty 20 päivänä marraskuuta 1985, Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) uudelleenjärjestelystä

Virallinen lehti nro L 373 , 31/12/1985 s. 0006 - 0008 Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0076  Espanjank. erityispainos: Luku 12 Nide 5 s. 0034  Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0076  Portugalink. erityispainos: Luku 12 Nide 5 s. 0034

KOMISSION PÄÄTÖS,tehty 20 päivänä marraskuuta 1985,Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) uudelleenjärjestelystä (85/593/Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan ydinenergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan,ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamissopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,sekä katsoo, ettäon tarpeen luoda Yhteiselle tutkimuskeskukselle (YTK) sen erityistehtävään soveltuva rakenne; tätä rakennetta on muutettava aina, kun komission arvion mukaan siihen on tarvetta keskuksen toimintojen parhaan mahdollisen tehokkuuden ja toimintojen komission ensisijaisten toimien mukaisuuden varmistamiseksi, jakomissio teki 4 päivänä tammikuuta 1985 päätöksen tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääosaston tieteellisen ja hallinnollisen yhdentymisen saattaamisesta päätökseen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaTieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääosastoon kuuluva Yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä "keskus", muodostuu komission yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmien toteuttamiseksi perustamista toimielimistä sekä sen toiminnalle tarpeellisista laitoksista.2 artiklaKeskuksen toimielimet ovat: P pääjohtaja, joka samalla hoitaa tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääosaston varapääjohtajan tehtäviä, P johtokunta, P tiedeneuvosto, P tiedekomitea.3 artiklaKeskus on vastuussa pääjohtajalle, jonka komissio nimittää enintään neljän vuoden sopimuksella, jonka päättymisen jälkeen samat henkilöt voidaan nimittää uudelleen, ja pääjohtaja on puolestaan vastuussa tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajalle. Keskuksen pääjohtaja ja hänen toimintaansa suoranaisesti liitetyt laitokset sijoitetaan Brysseliin.Keskuksen pääjohtaja toteuttaa kaikki keskuksen asianmukaisen toiminnan edellyttämät toimenpiteet voimassa olevien asetusten mukaisesti ja hänelle annettujen valtuuksien rajoissa.Jäljempänä määriteltyjen edellytysten mukaisesti keskuksen pääjohtaja: P valmistelee yleisten toimintaohjelmien rajoissa ohjelmaluonnoksia keskuksen toiminta-aloille sekä niiden rahoitukseen liittyvät tekijät komissiolle toimitettaviksi, P neuvottelee ja tekee tutkimussopimuksia kolmansien osapuolien kanssa tarkoitusta varten myönnettyjen kokonaisvarojen rajoissa noudattaen neuvoston komission ehdotuksesta vahvistamia tariffisääntöjä, P vastaa ohjelmien toteuttamisesta ja varainhoidosta, P vahvistaa keskuksen sisäisen rakenteen ottaen erityisesti huomioon toimintatalousarvion vaatimukset, P käyttää tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan hänelle antamien valtuuksien rajoissa virkamiesten henkilöstösääntöjen mukaisesti nimitysviranomaiselle annettuja valtuuksia ja muiden toimenhaltijoiden työehtojen mukaisesti työsopimusten tekoon valtuutetuille viranomaisille annettuja valtuuksia.4 artiklaPerustetaan keskuksen johtokunta. Siinä on yksitoista jäsentä:a)  kustakin jäsenvaltiosta korkean tason edustaja, jonka komissio muodollisesti nimittää jäsenvaltion viranomaisten asettamien ehdokkaiden perusteella;b)  puheenjohtaja, jonka a alakohdassa tarkoitetut kymmenen jäsenvaltioiden edustajaa valitsevat.Kaikki jäsenet nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi, jonka päättymisen jälkeen samat henkilöt voidaan nimittää uudelleen.Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä neuvoston () päätöksen 84/337/Euratom/ETY ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan mukaisesti.Keskuksen johtokunta avustaa ja neuvoo komissiota keskuksen tehtävää yhteisön kehysohjelmissa koskevien strategisten päätösten muotoilussa ottaen huomioon tarpeen kehittää läheistä yhteistyötä keskuksen ja jäsenvaltioiden välille, erityisesti seuraavien tehtävien osalta: P uusia ohjelmia ja niiden liittämistä yhteisön tutkimusstrategiaan koskevien ehdotusten laatiminen, P vuosittaisen henkilöstösuunnitelman ja talousarvion laatiminen, P tutkimus- ja kehitysohjelmien toteuttaminen, P keskuksen ohjelman mukauttaminen päätöksen 84/337/Euratom/ETY 3 ja 4 artiklan mukaisesti, P keskuksen toimintaa koskevan vuosikertomuksen laatiminen, P kaikki neuvonpitoja koskevat tiedot, joita komissio voi siltä pyytää.Keskuksen johtokunta kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa.Keskus saa tehtäväkseen muodostaa johtokunnan sihteeristön. Keskus asettaa johtokunnan käyttöön kaikki sen tehtävän suorittamiselle tarpeelliset tiedot.5 artiklaPerustetaan keskuksen tiedeneuvosto. Siinä on yksitoista jäsentä:a)  komission nimittämä puheenjohtaja;b)  kustakin jäsenvaltiosta korkean tason tutkija, jonka nimittää komissio vähintään kahden jäsenvaltion asettaman ehdokkaan perusteella.Kaikki jäsenet nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi, jonka päättymisen jälkeen samat henkilöt voidaan nimittää uudelleen.Keskuksen tiedeneuvosto kokoontuu yleensä kuusi kertaa vuodessa.Neuvosto avustaa ja neuvoo komissiota seuraavissa tehtävissä: P meneillään olevien tutkimus- ja kehitysohjelmien toteuttaminen ja varojen myöntäminen näille ohjelmille, P uusia ohjelmia ja niiden toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioituja varoja koskevien ehdotusten laatiminen, P keskuksen henkilöstön ja korkeiden ura-alueiden toimenhaltijoiden (A1 ja A2 ja muut tärkeydeltään vastaavat nimitykset) palvelukseen ottamista koskevien selvitysten tekeminen, P tärkeät sijoitukset, P tutkimustulosten sisäinen arviointi sen jälkeen, kun ohjelmasta on toteutettu vähintään puolet.Keskus saa tehtäväkseen muodostaa tiedeneuvoston sihteeristön. Keskus asettaa tiedeneuvoston käyttöön kaikki sen tehtävän suorittamiselle tärkeät tiedot.6 artiklaJohtokunta ja tiedeneuvosto voivat kokoontua yhdessä jomman kumman toimielimen tai komission pyynnöstä.7 artiklaPerustetaan keskuksen tiedekomitea avustamaan pääjohtajaa.Tiedekomitean jäsenistä kaksi kolmannesta on osastojen ja hankkeiden päävastuuhenkilöitä ja yksi kolmannes tieteellistä ja teknistä henkilökuntaa, jonka tämä henkilökunta on valinnut keskuudestaan edustajikseen.Pääjohtaja kuulee säännöllisesti tiedekomiteaa kaikissa keskuksen toimintaan liittyvissä tieteellisissä ja teknisissä ongelmissa. Tässä yhteydessä hän osallistuu erityisesti hankeluonnosten valmisteluun.8 artikla1. Keskuksen pääjohtaja laatii neuvoston ja Euroopan parlamentin komission antamien yleisten suuntaviivojen perusteella säätämän yleisen politiikan mukaisesti tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan vastuun alaisena ohjelmaluonnoksia keskuksen toiminta-aloille, jotka ovat läheisessä yhteydessä seuraavista osa-alueista vastaavien toimielinten kanssa: tiede- ja tekniikkapolitiikka, yhteensovittaminen ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa, COST ja toimintakeinot.2. Tiedeneuvostoa ja johtokuntaa kuullaan ohjelmaluonnoksista.3. Komissio tutkii sille jätetyt ohjelmaluonnokset yhteisön yleisten toimintaohjelmien ja talousarviotilanteen kannalta. Se tekee ehdotukset perustamissopimusten määräysten mukaisesti ja toimittaa ne neuvostolle.9 artikla1. Keskuksen pääjohtaja vastaa keskukselle osoitettujen ohjelmien asianmukaisesta toteuttamisesta. Hän ohjaa päätöksillään osastojen ja laitosten toimintaa, erityisesti ohjelman toteutusvaihtoehtojen valinnassa.2. Pääjohtaja hankkii komissiolle yhteisymmärryksessä tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan kanssa kaikki tarpeelliset tiedot Euratomin perustamissopimuksen 11 artiklassa määrättyjen kertomusten laatimista varten.3. Keskuksen pääjohtaja varmistaa tarpeen mukaan, että tarvittavat toimenpiteet toteutetaan peräkkäisten ohjelmien yhteensovittamiseksi ja toisiinsa liittämiseksi järkevästi sekä toteutus- että suunnitteluvaiheessa ottaen erityisesti huomioon keskuksen tieteellisen ja teollisen infrastruktuurin. Pääjohtaja järjestää erityisesti joka toinen vuosi tapahtuvan ohjelmien tarkastuksen.10 artiklaKeskuksen pääjohtaja ilmoittaa säännöllisesti keskuksen tiedeneuvostolle Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnasta, erityisesti tehdyistä tärkeistä sopimuksista ja kaupoista, henkilöstöön liittyvästä toiminnasta, keskuksen yksityiskohtaisen ohjelman vahvistamisesta ja jo vahvistettuihin ohjelmiin tehdyistä muutoksista. Tämän tiedon perusteella keskuksen tiedeneuvosto voi muotoilla lausuntoja pääjohtajalle.11 artikla1. Keskuksen pääjohtaja vahvistaa vuosittain ohjelman toteuttamiseen tarvittavat rahoitukseen liittyvät tekijät, jotta kyseinen kohta voidaan valmistella yhteisöjen alustavassa talousarvioesityksessä.Edellä 8 artiklan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin alustavaan talousarvioon tutkimustoiminnan osalta.2. Keskuksen pääjohtaja hyväksyy esityksen keskuksen varojen käytön tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan antamien valtuuksien mukaisesti: hän allekirjoittaa tuloja ja menoja koskevat määräykset; hän tekee sopimukset ja kaupat ja valtuuttaa varojen siirrot.3. Keskuksen pääjohtaja laatii neljännesvuosittain yhteenvedon varainhoidosta ja toimittaa varainhoitovuoden päätyttyä tilinpäätöksen kuluneesta kaudesta tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajalle, joka puolestaan toimittaa sen komissiolle.4. Komissio nimittää toimenhaltijan, joka on vastuussa menojen kohdentamisesta ja hyväksymisestä sekä tulojen tarkastuksesta.5. Komissio nimittää varainhoitajan, joka on vastuussa varojen käyttämisestä ja tulojen kirjaamisesta sekä varojen ja arvopaperien käytöstä ja hoitamisesta.12 artikla1. Keskuksen pääjohtaja käyttää henkilökuntaan tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan hänelle antamien valtuuksien rajoissa nimitysviranomaiselle annettuja valtuuksia.2. Ura-alueiden A1 ja A2 virkamiesten ja muiden toimenhaltijoiden suhteen henkilöstösääntöjen 29, 49, 50 ja 51 artiklassa ja osastossa VI säädettyjä valtuuksia käyttää komissio keskuksen ehdotuksen perusteella ja yhteisymmärryksessä tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan kanssa.3. Keskuksen pääjohtaja toteuttaa komission ja tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajan nimissä kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen vastuualueensa henkilöiden ja laitosten turvallisuuden.13 artiklaKeskuksen pääjohtaja voi siirtää osastojen johtajille itselleen annettuja valtuuksia.Keskuksen pääjohtaja ilmoittaa tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääjohtajalle osastojen johtajille siirretyt valtuudet.Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 1985.Komission puolestaKarl-Heinz NARJESVarapuheenjohtaja() EYVL N:o L 177, 4.7.1984, s. 23


title: Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö Euroopan parlamentin päätös 22. huhtikuuta 2009 Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2009/2014(IMM))

text:
               8.7.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CE 184/137

         Keskiviikko 22. huhtikuuta 2009Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö
   P6_TA(2009)0236
   Euroopan parlamentin päätös 22. huhtikuuta 2009 Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2009/2014(IMM))
   2010/C 184 E/31

      Euroopan parlamentti, joka
   ottaa huomioon Wienin rikosasioiden tuomioistuimen 5. joulukuuta 2008 tekemän ja 20. tammikuuta 2009 jätetyn pyynnön Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 5. helmikuuta 2009,
   on kuullut Hannes Swobodaa työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 ja 10 artiklan sekä edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),
   ottaa huomioon Itävallan tasavallan perustuslain 57 artiklan,
   ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,
   ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0190/2009),

               1.

               päättää säilyttää Hannes Swobodan parlamentaarisen koskemattomuuden;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Itävallan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle.

      (1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep I, s. 203, asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729.