title: Komission päätös (EU) 2016/285, annettu 6 päivänä marraskuuta 2015, valtiontuesta SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), jonka Ranskan tasavalta on myöntänyt Mory-Ducros SAS:lle ja MoryGlobalille (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7523) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               1.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 53/6

         KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/285,
   annettu 6 päivänä marraskuuta 2015,
   valtiontuesta SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), jonka Ranskan tasavalta on myöntänyt Mory-Ducros SAS:lle ja MoryGlobalille

         (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7523)

   (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

               (1)

               Komission ja Ranskan välillä käytyjen epävirallisten keskustelujen jälkeen Ranska lähetti komissiolle 7 päivänä helmikuuta 2014 ilmoituksen, joka koski valtion taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisrahaston (fonds de développement économique et social), jäljempänä ’FDES’, MoryGlobal-yhtiölle (2) myöntämää osakkuuslainaa.

               (2)

               Ranska lähetti 2 päivänä huhtikuuta 2014 uuden ilmoituksen, jota komissio oli pyytänyt suullisesti.

               (3)

               Kaksi uutta tietopyyntöä lähetettiin 11 päivänä huhtikuuta ja 8 päivänä toukokuuta 2014. Ranska vastasi niihin 30 päivänä huhtikuuta ja 9 päivänä toukokuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Näitä tietopyyntöjä täydennettiin 27 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä pyynnöllä, johon Ranska vastasi 10 päivänä heinäkuuta 2014.

               (4)

               Ranskan kanssa järjestettiin komission ehdotuksesta kokous 9 päivänä heinäkuuta 2014.

               (5)

               FDES:n lainan ensimmäinen erä maksettiin 18 päivänä helmikuuta 2014, ja komissio kirjasi tämän toimenpiteen ilmoittamattomien tukien rekisteriin.

               (6)

               Komissio ilmoitti 16 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa tätä tukea koskeva Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’muodollinen tutkintamenettely’.

               (7)

               Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. Komissio ei saanut tukea koskevia huomautuksia asianomaisilta.

               (8)

               Ranska esitti huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2014. Se toimitti komission pyynnöstä lisätietoja 12 päivänä tammikuuta ja 6 päivänä toukokuuta 2015.

         2.   TAUSTAA

   2.1   TUENSAAJAN JA TAUSTAN KUVAUS

               (9)

               Mory-Ducros-konserniin kuuluivat Mory-Ducros SAS -yhtiö, jäljempänä ’MD’, sekä kiinteistöyhtiöt SPAD ja ARCATIME CAUDAN, jotka olivat MD:n 100-prosenttisesti omistamia tytäryhtiöitä.

               (10)

               Yksi MD:n osakkaista oli Arcole Industries, jäljempänä ’Arcole’, vaikeuksissa olevien yritysten ostoon ja tervehdyttämiseen erikoistunut holdingyhtiö. Arcole oli kesäkuussa 2010 ostanut DHL:ltä Ducros Express -yhtiön ja kesäkuussa 2011 Mory SA:n tiettyjä omaisuuseriä tätä koskevan pakkosaneerausmenettelyn yhteydessä. Arcole sulautti nämä kaksi liiketoimintoa sittemmin MD:hen.

               (11)

               MD oli Geodis-yhtiön jälkeen Ranskan toiseksi suurin kuriiripalvelu- ja rahtialan yritys. Sillä oli neljä päätoimintoa: kotimaiset kuriiri- ja kuljetuspalvelut, kotimainen rahtitoiminta, kansainväliset kuriiripalvelut ja rahtitoiminta sekä logistiikka. Ala oli 2010-luvun alusta lähtien ollut Ranskassa kasvavissa vaikeuksissa, ja monet alan merkittävät toimijat olivat fuusioituneet ja/tai tehneet konkurssin. Pakkosaneerausmenettelyjen jälkeen MD:hen sulautettujen omaisuuserien ja yhtiöiden lisäksi on aiheellista mainita, että Geodis osti Ranskan kansallisen rautatieyhtiön (Société nationale des chemins de fer français, SNCF) pitkäaikaisen tytäryhtiön Sernamin omaisuuseriä sen jälkeen kun Sernam oli asetettu selvitystilaan (4).

               (12)

               MD-konsernin liikevaihto 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 765 miljoonaa euroa. Sillä oli noin 5 300 työntekijää ja 85 toimipistettä. Rahoituskriisin kielteiset vaikutukset sekä kuriiripalvelu- ja rahtialan vaikeuksien myötä kasvava kilpailupaine alan muiden toimijoiden taholta huononsivat kuitenkin tulosta, ja tilannetta pahensivat vielä markkinahintoja korkeammat tuotantokustannukset, epäedulliset hinnat useille asiakkaille sekä rakennuskannan ja liikkuvan kaluston huono kunto, joka oli seurausta liian vähäisistä investoinneista edellisinä tilikausina.

               (13)

               Pontoisen kauppatuomioistuin aloitti 26 päivänä marraskuuta 2013 antamallaan tuomiolla MD:tä koskevan pakkosaneerausmenettelyn.

               (14)

               Arcole, joka oli tuolloin MD:n enemmistöosakas, esitti 3 päivänä tammikuuta 2014 ostotarjouksen.

               (15)

               Arcole jätti 28 päivänä tammikuuta 2014 Pontoisen kauppatuomioistuimelle parannettuna tarjouksena luovutussuunnitelman, jonka tarkoituksena oli ostaa valtaosa MD:n omaisuuseristä tätä varten perustettavan uuden yhtiön, MoryGlobalin, nimiin.

               (16)

               Ranskan talous- ja valtiovarainministeri teki 29 päivänä tammikuuta 2014 päätöksen MoryGlobalille myönnettävästä, yhdessä tai useammassa erässä maksettavasta 17,5 miljoonan euron suuruisesta FDES:n lainasta.

               (17)

               Ennen MoryGlobalin ja valtion välisen virallisen sopimuksen tekemistä valtio, jota edusti teollisuuden rakenneuudistusta käsittelevä ministeriöiden yhteinen komitea, jäljempänä ’CIRI’, ja Arcole allekirjoittivat 30 päivänä tammikuuta 2014 yhteistyömuistion, jossa Arcole sitoutui sijoittamaan yhteensä 17,5 miljoonaa euroa, josta 10 miljoonaa euroa pääoman korotuksena ja 7,5 miljoonaa euroa vaihtovelkakirjalainoina (5).

               (18)

               Pontoisen kauppatuomioistuin vahvisti 6 päivänä helmikuuta 2014 antamallaan tuomiolla Arcolen esittämän MD:n luovutussuunnitelman.

               (19)

               Pääomanlisäyksestä ja FDES:n lainasta huolimatta Bobignyn kauppatuomioistuin asetti MoryGlobalin selvitystilaan 31 päivänä maaliskuuta 2015.

         2.2   TOIMENPITEIDEN KUVAUS
   2.2.1   FDES:n 17,5 miljoonan euron laina

               (20)

               Valtio myönsi 11 päivänä helmikuuta 2014 tehdyllä sopimuksella MoryGlobalille 17,5 miljoonan euron suuruisen FDES:n lainan. Lainaehtojen mukaan lainalla oli tarkoitus rahoittaa hankinta, joka käsitti osan MD:n toiminnoista, ja MoryGlobalin toiminta.

               (21)

               FDES:n lainan koroksi asetettiin yhden prosentin kiinteä vuosikorko. Lainaehtojen mukaan lopulliseen takaisinmaksupäivään mennessä kertynyt korko laskettaisiin vuosittain, minkä jälkeen se pääomitettaisiin ja maksettaisiin loppumaksun yhteydessä FDES:n lainan erääntymispäivänä. Edellä esitetystä poiketen MoryGlobalin olisi siinä tapauksessa, että Arcolelle maksetaan osinkoja, maksettava näiden osinkojen maksupäivänä siihen mennessä kertynyt pääomitettu kiinteä korko, mutta kuitenkin enintään maksettujen osinkojen määrää vastaava määrä.

               (22)

               Kiinteään korkoon lisättäisiin tilivuoden aikana hyväksyttyjen ja maksettujen osinkojen määrää vastaava vaihtuva korko, josta on vähennetty maksettu kiinteä korko.

               (23)

               FDES:n lainan kokonaiskorko (kiinteä + vaihtuva) ei voinut olla alhaisempi kuin keskimääräinen korko, jonka Arcole myöntää osakaslainoille.

               (24)

               Laina olisi maksettava takaisin yhdessä erässä 20 vuoden kuluttua lainan viimeisen erän maksupäivästä, joka oli 24 päivä huhtikuuta 2014.

               (25)

               FDES:n lainan vakuutena oli ensisijainen ja yksinomainen panttioikeus arvo-osuustiliin, joka käsitti pelkästään MoryGlobalin osakkeita. Vakuustilillä oli oltava koko FDES:n lainan voimassaoloajan vähintään 90 prosenttia pantatuista MoryGlobalin osakkeista.

               (26)

               Jos Arcole luopuu kaikista MoryGlobalin osakkeistaan, MoryGlobalin olisi maksettava takaisin koko jäljellä oleva lainaosuus ja kaikki lainan perusteella suoritettavat summat sekä maksettava valtiolle korvauksena sopimuksen purkautumisesta määrä, joka vastaa luovutushintaa, josta on vähennetty Arcolen MoryGlobaliin eri tavoin sijoittamat summat sekä luovutuspäivään mennessä maksettu osakkuuslainan korko kokonaisuudessaan ja kaikki luovutukseen liittyvät kustannukset. Jos Arcole luopuu osasta omistamiaan MoryGlobalin osakkeita, maksut määräytyisivät Arcolen luovuttamien osakkeiden suhteessa Arcolen hallussa ennen luovutusta olleisiin osakkeisiin.

               (27)

               Laina maksettiin kolmessa erässä seuraavasti: 3 miljoonaa euroa 18 päivänä helmikuuta 2014, 7 miljoonaa euroa 11 päivänä maaliskuuta 2014 ja 7,5 miljoonaa euroa 24 päivänä huhtikuuta 2014.

         2.2.2   Sosiaaliset toimenpiteet

               (28)

               Tuotannon elvyttämisen ministeri, työ-, työllisyys-, ammattikoulutus- ja sosiaalisen vuoropuhelun ministeri sekä ministeri ekologia-, energia- ja kestävän kehityksen ministeriössä, vastuualueenaan liikenne, meriasiat ja kalastus, ilmoittivat 6 päivänä helmikuuta 2014 lehdistötiedotteella (6), että MD:n työntekijöitä varten otettaisiin käyttöön sosiaalisuunnitelma. Suunnitelma oli kaksiosainen:

                           —

                           Automaattinen järjestelmä koostui tuista, joihin työntekijät olivat lainsäädännön perusteella pyynnöstä automaattisesti oikeutettuja. Työsuhdeturvasopimuksen (Contrat de Sécurisation Professionnelle, CSP) mukaisesti työntekijät voivat saada i) lähes nykyisen nettopalkkansa suuruisen korvauksen ja ii) erityiskoulutusta, joka rahoitetaan työurien turvaamista koskevista pariteettirahastoista (fonds paritaires de sécurisation des parcours professionnels).

                           —

                           Harkinnanvarainen järjestelmä koostui tuista, jotka Ranska voi myöntää tai olla myöntämättä. Näitä tukia oli kahdenlaisia: i) Ranskan perustama tehostettu tukijärjestelmä, jonka kautta työntekijät voivat saada esimerkiksi neuvontapalveluja tai osallistua uudelleen työllistymiseen tähtääviin kursseihin, jäljempänä ’tehostettu tukijärjestelmä’, ja ii) Ranskan myöntämät asteittain alenevat tilapäiset avustukset, joiden määrä oli enintään 300 euroa kuukaudessa ja joilla katettaisiin kahden vuoden ajan palkkaero, mikäli työntekijä saa uudessa työpaikassa aiempaa vähemmän palkkaa; jäljempänä ’asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmä’.

               (29)

               Näiden sosiaalisten toimenpiteiden kokonaiskustannuksia ja tarkkoja myöntämisehtoja ei täsmennetty tarkemmin.

         3.   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖKSESSÄ ESITETYT EPÄILYKSET

   3.1   TOIMENPITEEN KATSOMINEN VALTIONTUEKSI

               (30)

               Komissio epäili menettelyn aloittamispäätöksessään, että sekä FDES:n lainalla että työntekijöiden hyväksi toteutetuilla sosiaalisilla toimenpiteillä annettiin taloudellinen etu. Komissio katsoi yleisesti, että kun otetaan huomioon Arcolen ja Ranskan välisten yhteydenottojen aikajärjestys, on mahdollista, että FDES:n laina ja sosiaaliset toimenpiteet myönnettiin ensisijaisesti työpaikkojen ja tuotantolaitosten säilyttämiseksi, eli sosiaalisista syistä, joita asiantunteva markkinataloussijoittaja ei ottaisi huomioon.

         3.1.1   FDES:n laina

               (31)

               Komissio katsoi menettelyn aloittamispäätöksessään ensinnäkin, että viranomaisten toimet ja niiden julkaisemat useat lehdistötiedotteet mahdollistivat Arcolen ostotarjouksen ja näin ollen myös MoryGlobalin suosimisen. Arcolen 3 päivänä tammikuuta 2014 tekemä alkuperäinen tarjous perustui julkisoikeudellisilta oikeushenkilöiltä saatavaan 25 miljoonan euron ulkopuoliseen rahoitukseen, mutta sen 28 päivänä tammikuuta 2014 esittämässä parannetussa tarjouksessa FDES:n 17,5 miljoonan euron suuruinen laina näyttää korvanneen näiden muiden mahdollisten sijoittajien osuuden. Komissiota kiinnosti, miksi julkisoikeudelliset oikeushenkilöt luopuivat rahoituksesta, ja lisäksi se epäili, että FDES:n laina myönnettiin vastineeksi sosiaalisuunnitelman ehtojen parantamisesta.

               (32)

               Komissio totesi lisäksi, että Ranska näytti tehneen päätöksen lainan myöntämisestä ennen kuin se oli tutustunut konsulttitoimisto Eight Advisoryn loppuraporttiin, joka sisälsi Arcolen pääomasijoitusta ja FDES:n lainaa koskevien investointien tuottosimulaatioiden tulokset. Kyseinen raportti valmistui vasta 26 päivänä tammikuuta 2014.

               (33)

               Komissio suhtautui varauksella myös FDES:n lainan ehtoihin. FDES:n toimenpiteessä oli nimittäin sekä lainan (jos osinkoja ei jaeta) että pääomasijoituksen piirteitä (jos osinkoja jaetaan).

               (34)

               Jos toimenpide katsottaisiin lainaksi, komissio piti yhden prosentin korkoa markkinakoron vastaisena, sillä riippumatta käytetystä menetelmästä (sovelletaanko viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annettua komission tiedonantoa (7), jäljempänä ’vuoden 2008 tiedonanto’, vai Bloombergin ja Capital IQ:n tietoihin perustuvaa menetelmää) komissio päätyi siihen, että lainan korko oli liian alhainen. Komissio ei myöskään pitänyt koron maksamista vasta lainan erääntymispäivänä tavanomaisena markkinakäytäntönä. Lisäksi komissio kyseenalaisti vakuuksien arvoa koskevan arvion.

               (35)

               Jos toimenpide katsottaisiin pääomasijoitukseksi, komission mielestä valtio ei ollut sijoittajana riskien suhteen samassa asemassa kuin Arcole, vaikka Arcolen pääomasijoitus oli yhtä suuri kuin valtion. Valtiolla ei nimittäin ollut samoja taloudellisia kannustimia kuin Arcolella, jonka oli kalliin sosiaalisuunnitelman välttääkseen saatava ennen oikeudenkäyntiä tekemänsä investoinnit kannattamaan jatkamalla yrityksen toimintaa. Komission mukaan samanaikaisuuden Arcolen sijoituksen kanssa mahdollisti lisäksi se, että Ranskan tasavallan virallinen syyttäjä haki poikkeusta […] (8). Komissio totesi myös, että vastaavanlaisen 20 vuoden sijoituksen vaihtoehtokustannus olisi vähintään noin 7,4 prosenttia. Komissio piti osingonjaon epävarmuuden vuoksi myös epätodennäköisenä sitä, että sijoituksen tuotto voisi olla merkittävästi parempi kuin yhden prosentin korko. Se totesi lisäksi, että yksityinen sijoittaja ei olisi valtion tavoin halunnut estää Arcolea luopumasta MoryGlobalin osakkuudesta.

               (36)

               Komissio piti myös markkinataloussijoittajaperiaatteen vastaisena sitä, että lainasopimukseen sisällytettiin ympäristöön liittyviä teknisiä sitoumuksia, riippumatta siitä, pidetäänkö toimenpidettä lainana vai pääomasijoituksena.

         3.1.2   Sosiaaliset toimenpiteet

               (37)

               Komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksessään myös, että niiden sosiaalisuunnitelman muutosten rahoituksesta, joilla parannettiin irtisanottujen MD:n työntekijöiden tukea ja jotka tehtiin ennen parannetun tarjouksen esittämistä, näytti vastaavan ensi sijassa valtio, joka otti käyttöön 2.2.2 jaksossa kuvaillut sosiaaliset toimenpiteet. Lehdistön mukaan ostaja oli nimittäin pitänyt voimassa esityksensä, jonka mukaan kukin työntekijä saisi 7 000 euron ylimääräisen irtisanomiskorvauksen, ja kieltäytynyt korottamasta sitä. Vaikutti näin ollen siltä, että toimenpiteillä annettiin etu MoryGlobalille, koska osan sosiaalisuunnitelmasta rahoitti valtio eikä MoryGlobal. Komissio katsoi, että jos MD:n ja MoryGlobalin välillä todetaan olleen taloudellinen jatkuvuus, MoryGlobalin taloudellinen tilanne kohentui, koska MD vapautui velvollisuuksistaan työntekijöitään kohtaan.

         3.2   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

               (38)

               Komissiolla ei ollut epäilystäkään siitä, että MD oli vaikeuksissa oleva yhtiö, mutta se ei ollut varma, voiko 23 päivänä tammikuuta 2014 perustettua MoryGlobalia pitää tällaisena yhtiönä.

               (39)

               Ranska ei myöskään ollut esittänyt soveltuvuusanalyysia, koska se ei pitänyt toimenpiteitä valtiontukena. Komissio kehottikin Ranskaa laatimaan tällaisen analyysin.

         3.3   TALOUDELLISEN JATKUVUUDEN PERIAATE

               (40)

               Komissio muistutti, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan velvollisuus periä takaisin sisämarkkinoille soveltumaton, sääntöjenvastainen tuki voidaan ulottaa sellaiseen uuteen yhtiöön, jolle kyseinen yhtiö on luovuttanut osan omaisuuseristään, kun tämän luovutuksen johdosta voidaan todeta, että näiden kahden yhtiön välillä on taloudellinen jatkuvuus (9). Komission mukaan unionin oikeuskäytännössä vahvistettujen seikkojen perusteella oli olemassa vakava epäily siitä, että MD:n ja MoryGlobalin välillä oli taloudellinen jatkuvuus. MoryGlobal saattoi siis olla velvollinen maksamaan takaisin kaiken MD:n saaman sisämarkkinoille soveltumattoman tuen.

         4.   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT RANSKAN HUOMAUTUKSET

               (41)

               Ranska esitti menettelyn aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa 23 päivänä lokakuuta 2014.

               (42)

               Ranska ensinnäkin kiistää sen, että lupaus lainan myöntämisestä MoryGlobalille ja siihen liittyvät lehdistötiedotteet hyödyttivät MoryGlobalia asettamalla Arcolen tarjouksen muita parempaan asemaan, koska Arcole kykeni lainan ansiosta esittämään parannetun tarjouksen.

         4.1   TOIMENPITEEN KATSOMINEN VALTIONTUEKSI

               (43)

               Ranska katsoo toimineensa asiantuntevan sijoittajan tavoin päättäessään myöntää MoryGlobalille FDES:n lainan. Sen mielestä on ensinnäkin väärin väittää, ettei valtion sijoituspäätös perustunut minkäänlaiseen syvälliseen talous- ja rahoitusanalyysiin, koska se tehtiin ennen Eight Advisoryn loppuraportin ilmestymistä 26 päivänä tammikuuta 2014. Ranskan mukaan kyseisessä raportissa nimittäin vain toistettiin olennaisilta osiltaan niiden analyysien sisältö, jotka Arcole ja CIRI olivat aiemmin laatineet yhteissijoituksen näkymistä.

               (44)

               Ranska katsoo myös, ettei komissio ole ottanut huomioon FDES:n lainan erityispiirteitä. Ranska nimittäin myönsi MoryGlobalille osakkuuslainan FDES-rahoitusvälineen välityksellä, ja kaikkia seikkoja, jotka liittyvät kiinteästä korosta johtuvaan heikkoon tuottoon, on siksi tarkasteltava yhdessä muiden tuotto- ja pääomavoittotekijöiden kanssa. Ranskan mukaan komissio on väärässä katsoessaan, että MoryGlobal-yhtiön vuoden 2008 tiedonannon mukainen luottoluokitus on CCC. MoryGlobal on nimittäin yhtiö, jolla ei ole MD:n velkoja ja jonka tarkoituksena on toteuttaa maksukyvyttömyysmenettelyn jälkeinen mukautettu strategia. Ranska katsoo myös – toisin kuin komissio – että takaisinmaksu yhdessä erässä soveltuu parhaiten osakkuuslainaan. Ranska ihmettelee lisäksi sitä, että yli yhden prosentin tuotto on komission mielestä epätodennäköinen. Tästä analyysista voi saada sen käsityksen, ettei MD:n elinkelpoisimpien ja kannattavimpien omaisuuserien ostaminen olisi missään olosuhteissa voinut olla asiantunteva sijoitus. Lisäksi Ranska väittää, ettei se pyrkinyt estämään Arcolea luopumasta yhtiön osakkuudesta tai rankaisemaan sitä siitä, mutta se ei halunnut jäädä ainoaksi osakkaaksi, jos Arcole luopuisi osakkuudestaan, mikä on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista.

               (45)

               Ranska katsoo, että toimenpidettä on tarkasteltava pääomasijoituksena, jossa Arcole oli tasavertaisessa asemassa valtion kanssa (pari passu).

               (46)

               Komission epäilyjen osalta, jotka koskevat ympäristöön liittyvien teknisten sitoumusten sisällyttämistä sopimukseen ja tämän johdonmukaisuutta markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa, Ranska viittaa luonnokseen komission tiedonannoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (10). Tiedonannossa todetaan, että ”markkinataloustoimijatestissä otetaan huomioon ainoastaan edut ja velvollisuudet, jotka liittyvät valtion tilanteeseen talouden toimijana, ja valtioon julkisen vallan käyttäjänä liittyvät edut ja velvollisuudet jätetään huomiotta”.

               (47)

               Ranskan mukaan myöskään se, että valtio rahoitti toimenpiteet, joilla tuettiin irtisanottuja työntekijöitä, ei ole luonteeltaan valtiontukea. Toimenpiteillä ei nimittäin millään tavalla tuettu yritystä, koska niillä ei korvattu velvollisuuksia, joita yrityksellä oli työntekijöitään kohtaan.

         4.2   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

               (48)

               Ranska katsoo yhtäältä, että MoryGlobal oli MD:n taloudellisen toiminnan jatkajana oikeutettu rakenneuudistustukeen, ja toisaalta, että nämä tuet ovat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (11), jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’, mukaiset. Ranskan mukaan MD:n/MoryGlobalin elinkelpoisuuden palauttamiseksi toteutetut toimet voidaan rinnastaa toimenpiteisiin, jotka olisi toteutettu sellaisen rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti, jonka komissio olisi hyväksynyt vuoden 2004 suuntaviivojen nojalla. Kilpailukaan ei vääristynyt liikaa, koska MD:n toimintoja supistettiin. Tuki myös rajoittui välttämättömään.

         5.   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

               (49)

               Asianomaiset eivät ole esittäneet menettelyn aloittamispäätöstä koskevia huomautuksia.

         6.   TUEN ARVIOINTI

   6.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI

               (50)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

               (51)

               Tämän määräyksen perusteella jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää siis seuraavien kumulatiivisten edellytysten täyttymistä: i) toimenpide on valtion toteuttama, ii) toimenpide on valikoiva, iii) toimenpiteellä annetaan saajalle taloudellinen etu, iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

               (52)

               Komissio haluaa tähdentää, että kyseisiä kahdentyyppisiä toimenpiteitä, eli FDES:n lainaa ja sosiaalisia toimenpiteitä, käsitellään tässä päätöksessä erikseen ainoastaan tarkastelun selkeyden vuoksi. Käytännössä näistä erityyppisistä toimenpiteistä päätettiin samanaikaisesti ja ne liittyivät läheisesti toisiinsa, koska, kuten jäljempänä osoitetaan, molempien tavoitteena oli MD:n taloudellisen toiminnan jatkuminen ja mahdollisimman monen työpaikan säilyminen.

         6.1.1   Valtion varat ja toimenpiteiden luokittelu valtion toimenpiteiksi

               (53)

               FDES:n laina myönnettiin talous- ja valtiovarainministerin päätöksellä. Tällaisten päätösten täytäntöönpanijana on Ranskan talous- ja valtiovarainministeriöiden alaisen, talouspolitiikan ohjauksesta vastaavan pääosaston (Trésor) pääjohtaja. Varat ovat peräisin kyseisen pääosaston erityistililtä, ja myös lainojen lyhennykset ja korkomaksut maksetaan Ranskan valtion talousarvioon. Lainasopimuksen allekirjoittaa, lainan maksaa ja sitä hallinnoi Ranskan valtion nimissä liike- ja investointipankki Natixis Natixisin ja Ranskan valtion välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.

               (54)

               Lehdistötiedotteessa, joka annettiin 6 päivänä helmikuuta 2014, todettiin selvästi, että sosiaaliset toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista.

               (55)

               Komissio katsoo näin ollen, että tarkasteltaviin toimenpiteisiin liittyy valtion varojen käyttöä ja ne ovat valtion toteuttamia.

         6.1.2   Valikoivuus

               (56)

               Komissio toteaa, että FDES:n laina myönnettiin MoryGlobalille, jolle MD:n omaisuuserät luovutettiin. Vaikka FDES:n tehtävänä on myöntää lainoja taloudellista ja sosiaalista kehittämistä varten olosuhteissa, joista määrätään FDES:n toimintaa sääntelevässä, yritysten vaikeuksien estämistä ja käsittelyä koskevista valtion toimista 26 päivänä marraskuusta 2004 päivätyssä yleiskirjeessä (12), kaikki lainat myönnetään vasta tapauskohtaisen tarkastelun jälkeen. Valikoivuuden edellytys siis täyttyy.

               (57)

               Komission mukaan työntekijöiden hyväksi toteutettiin kahdenlaisia sosiaalisia toimenpiteitä, automaattisia ja harkinnanvaraisia, joista jälkimmäisistä päätti Ranska.

               (58)

                  Automaattinen järjestelmä. Ranska pitää työsuhdeturvasopimusta yleislainsäädännön mukaisena järjestelmänä, josta säädetään työlaissa (code du travail) ja jonka tarkoituksena on taata, että irtisanottujen työntekijöiden tulot pysyvät lähes muuttumattomina. Työsuhdeturvasopimus, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 2011 annettuun lakiin (13), on tarkoitettu velkasaneerauksessa tai selvitystilassa olevien yritysten työntekijöille. Komissio toteaa, että MD:n työntekijät olivat oikeutettuja tämän sopimuksen mukaisiin etuuksiin. Se katsoo siksi, etteivät irtisanotuille työntekijöille työsuhdeturvasopimuksen mukaisesti myönnetyt avustukset eikä työurien turvaamista koskevista pariteettirahastoista koulutusta varten myönnetty rahoitus täytä valikoivuuden edellytystä, eivätkä ne näin ollen ole valtiontukea.

               (59)

                  Harkinnanvarainen järjestelmä. Komission käsitys harkinnanvaraisen järjestelmän mukaisista etuuksista, jotka ylittävät yrityksen lainsäädännölliset velvollisuudet ja jotka valtio kokonaisuudessaan rahoittaa, on toisenlainen. Tehostetun tukijärjestelmän mukaiset etuudet ja se, että valtio maksaa kahden vuoden ajan palkkaeron, mikäli työntekijän saa uudessa työpaikassa vähemmän palkkaa, perustuvat nimittäin harkintavaltaansa käyttävän Ranskan valtion päätökseen, joka tässä tapauksessa koskee edunsaajayritystä, vaikka asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän ehdot määritellään työlain R322-6 §:ssä ja työlain R5123 §:n soveltamisesta 22 päivänä tammikuuta 2014 annetussa asetuksessa (14).

               (60)

               Komissio katsoo näin ollen, että toimenpiteet, jotka käsittävät FDES:n lainan ja harkinnanvaraisen järjestelmän mukaiset sosiaaliset toimenpiteet, ovat valikoivia. Automaattisen järjestelmän mukaiset sosiaaliset toimenpiteet eivät ole valikoivia. Ne eivät näin ollen ole valtiontukea, eikä niitä siksi enää käsitellä tässä päätöksessä.

         6.1.3   Taloudellisen edun olemassaolo

   6.1.3.1   Arviointikehys

               (61)

               Jos yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen tuloksena, kyseessä on taloudellinen etu. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on kuitenkin määritettävä, saako yritys taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisilla markkinaehdoilla (15).

               (62)

               Viranomaisen toimenpiteellä ei nimittäin välttämättä anneta etua eikä se siis ole valtiontukea, jos se toteutetaan tavanomaisilla markkinaehdoilla, eli jos viranomainen on toiminut samoin kuin asiantunteva markkinataloustoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Jos samaan aikaan valtion toimenpiteen kanssa muut yksityiset toimijat tekevät samanluonteisia merkittäviä sijoituksia ja ottavat vastaavanlaisia riskejä (pari passu), on mahdollista, että valtio on toiminut asiantuntevan toimijan tavoin. Lisäksi on tutkittava, perustuuko valtion toimenpide taloudellisiin arviointeihin, jotka rinnastuvat arviointeihin, joita asiantunteva yksityinen markkinataloustoimija, jonka tilanne vastaa mahdollisimman tarkasti valtion tilannetta, olisi laatinut ennen tällaisen sijoituksen tekemistä arvioidakseen sen tulevan tuottavuuden.

         6.1.3.2   Valtion toimenpiteiden poliittinen tausta

               (63)

               On todettava, että toimet, joita viranomaiset toistuvasti toteuttivat pakkosaneerausmenettelyn aloittamisen ja oston hyväksymistä koskevan Pontoisen kauppatuomioistuimen tuomion antamisen välisenä aikana (22.11.2013–6.2.2014), ja niiden julkaisemat useat lehdistötiedotteet mahdollistivat Arcolen ostotarjouksen ja näin ollen viime kädessä MoryGlobalin suosimisen. Tuotannon elvyttämisen ministeri ja liikenneministeri antoivat 22 päivänä marraskuuta 2013 julkisesti seuraavan ilmoituksen: ”Alkavana ajanjaksona on tarkasteltava kaikkia hypoteeseja ja etsittävä ratkaisuja, jotka mahdollistavat toiminnan jatkumisen taloudellisesti elinkelpoisessa laajuudessa sekä mahdollisimman monen työpaikan säilymisen.” (16) Tuotannon elvyttämisen ministeri ilmoitti 10 päivänä tammikuuta 2014, että Ranska myöntää 17,5 miljoonan euron lainan Arcolen tarjouksen varmistamiseksi ja vastineeksi sosiaalisuunnitelman parantamisesta (17). Ministeri ilmoitti MD:n työntekijöille tarkoitetuista sosiaalisista toimenpiteistä luvaten seuraavaa: ”palkan säilyminen vuoden ajan työsuhdeturvasopimuksella”, ”kaikkien hyväksyttyjen koulutusten ja työllistymishankkeiden rahoittaminen” sekä ”palkkaeron osittainen korvaaminen kahden vuoden ajan ostovoiman heikkenemisen estämiseksi” (18). Lisäksi pääministeri tapasi 29 päivänä tammikuuta 2014 Arcolen pääjohtajan, joka vakuutti Arcolen todella sitoutuvan MD:n ostotarjoukseen (19).

         6.1.3.3   FDES:n laina

               (64)

                  Toimenpiteen oikeudellinen luonne. Ranska katsoo, että nyt tarkasteltava toimenpide on luonteeltaan kaksijakoinen: se on sekä laina (siitä maksetaan korkoja) että pääomasijoitus (siitä maksetaan mahdollisesti korkoja maksettavien osinkojen mukaan). Jos on valittava jompikumpi, Ranskan mielestä toimenpide on määriteltävä pääomasijoitukseksi, jolloin se rinnastuu Arcolen pääomasijoitukseen, joka sekin oli 17,5 miljoonan euron suuruinen. Ranska katsoo siksi, että nämä kaksi rahoitustoimenpidettä olivat tasavertaisessa asemassa eikä kyse ole valtiontuesta.

               (65)

               FDES:n tukitoimia säännellään 26 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä talous- ja valtiovarainministerin yleiskirjeellä (20). Sen mukaan FDES:stä voidaan tukea vaikeuksissa olevia yrityksiä vain takaisinmaksettavilla lainoilla eikä sitä voida käyttää määräysvallan hankkimiseksi tuetuissa yrityksissä. Se, että osa lainan tuotosta oli sidoksissa osinkojen maksuun osakkaana olevalle Arcolelle, ei myöskään tarkoita, että FDES:llekin olisi maksettu osinkoja vaan että osa FDES:n saamasta tuotosta koostui vaihtuvista koroista, joiden maksaminen edellytti osinkojen maksamista Arcolelle. FDES:n ja Arcolen oikeudet olivat lisäksi ilmeisen epäsymmetriset. FDES ei esimerkiksi saanut tietoa MoryGlobalin johtamista ja strategisia suuntaviivoja koskevasta päätöksenteosta, eikä luonnollisestikaan voinut osallistua siihen. Se ei myöskään hyötynyt MoryGlobalin pääoman mahdollisesta arvonnoususta.

               (66)

               Komissio katsoo näin ollen, että FDES:n tukitoimenpide on katsottava lainaksi eikä pääomasijoitukseksi eikä sitä voida pitää tasavertaisena Arcolen pääomasijoituksen kanssa, koska näiden kahden toimenpiteen tuotto-odotukset eivät vastanneet toisiaan. FDES:n ja Arcolen rahoitustoimenpiteiden välinen ero on joka tapauksessa vielä ilmeisempi, kun otetaan huomioon tehostettu tukijärjestelmä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmä, jotka Ranskan valtio rahoitti. Rahoituksellisesti nämä kaksi järjestelmää ovatkin rinnastettavissa korottomaan avustukseen, jota ei tarvinnut maksaa takaisin ja joka maksettiin FDES:n lainan lisäksi, kun taas Arcole ei sitoutunut tuotto-odotusten kannalta vastaavaan rahoitustoimenpiteeseen. Ranska saattoi enintään toivoa, että lainasta maksetaan korkoa ja se maksetaan takaisin, kun Arcole puolestaan pysyi MoryGlobalin osakkaana ja saattoi olettaa saavansa tuottoa omasta pääomaosuudestaan.

               (67)

                  Ranskan toimiminen asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin. Monet seikat osoittavat, ettei Ranska toiminut asiantuntevan markkinataloustoimijan tavoin.

               (68)

               Kuten 6.1.3.2 jaksossa todetaan, Ranskan edustajat ilmoittivat ensinnäkin useaan otteeseen julkisesti, että Ranska aikoi tukea MD:n ostoa ”mahdollisimman monen työpaikan säilyttämiseksi”. Vaikeuksissa olevaa yritystä auttava asiantunteva markkinataloustoimija tuskin ilmoittaisi moisista aikeista, sillä tällaisessa tapauksessa markkinataloustoimija yleensä ensi töikseen supistaa palkkamenoja, jotta kustannukset vähenisivät ja yritys pelastuisi. Palkkamenojen kasvattamiseen johtavat julkisen vallan huolenaiheet ja tavoitteet voivat olla vastoin asiantuntevan yksityisen lainanantajan etuja, sillä ne voivat heikentää velallisen kykyä maksaa takaisin lainatut summat.

               (69)

               Ei myöskään vaikuta siltä, että Ranska olisi hankkinut taloudellisia arviointeja, ”jotka rinnastuvat arviointeihin, joita johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja, jonka tilanne vastaa mahdollisimman tarkasti kyseisen valtion tilannetta, olisi laatinut ennen tällaisen sijoituksen tekemistä arvioidakseen sen tulevan tuottavuuden” (21). Ranska väitti vastauksena aloittamispäätökseen, että 26 päivänä tammikuuta 2014 päivätty Eight Advisoryn loppuraportti oli vain yhteenveto joulukuussa laadituista väliraporteista. Komission toistuvista pyynnöistä (22) huolimatta Ranska ei kuitenkaan ole toimittanut näitä väliraportteja, eikä komissio siksi ole voinut varmistaa tämän väitteen paikkansapitävyyttä. Komissio katsookin käytettävissään olevien tietojen ja etenkin toimivaltaisten ministerien julkisten ilmoitusten (23) perusteella, että FDES:n lainan myöntämisestä tehtiin periaatepäätös ja sen ehdoista päätettiin ennen kuin Arcolen pääomasijoitusta ja FDES:n lainaa koskevien tuottosimulaatioiden tulokset sisältävä Eight Advisoryn loppuraportti valmistui ja että Ranska teki päätöksen lainan myöntämisestä ennen kuin se oli tutustunut tämän raportin tuloksiin. ”Kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät [kuitenkaan] riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen [asiantuntevan markkinataloustoimijan] ominaisuudessaan.” (24)

               (70)

               Myös se, että Pontoisen kauppatuomioistuin mainitsee tuomionsa perusteluissa nimenomaisesti, että FDES:n laina takaa yrityksen säilymisen ja sen toiminnan jatkumisen, osoittaa, että lainalla myönnettiin pakkosaneerausmenettelyssä etu MD:lle ja siten myös MoryGlobalille, joka jatkoi selvitystilaan asetetun MD:n toimintaa.

               (71)

               FDES:n lainaehtoihin sisältyvät ympäristövelvoitteet, jotka koskivat MoryGlobalin autokannan korvaamista, osoittavat niin ikään, ettei Ranska toiminut asiantuntevana talouden toimijana vaan julkisen vallan käyttäjänä. Asiantunteva talouden toimija ei nimittäin missään tapauksessa olisi asettanut vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän lainan ehdoksi yrityksen autokannan kallista uudistamista pelkästään ympäristösyistä. Tämä ehto olisi ilman erityistä perustelua täysin vastoin tuottavuuden tavoitetta, johon lainanantajan on pyrittävä. Autokantaa koskevat ympäristövaatimukset aiheuttavat nimittäin lisäkustannuksia, jotka voivat heikentää velallisen takaisinmaksukykyä.

               (72)

                  Ranska ei asettanut lainan ehtoja asiantuntevan talouden toimijan tavoin. Ensinnäkin lainan vakuutena oli panttioikeus MoryGlobalin pääomaan. Ratkaisu vaikuttaa vähintäänkin epäluotettavalta, kun otetaan huomioon MoryGlobalin erityisen epävarma tilanne. Jos MoryGlobal asetettaisiin selvitystilaan, FDES ei nimittäin saisi takaisin alun perin lainaamaansa summaa, koska ehtojen mukaan lainapääoma korkoineen maksetaan takaisin yhdessä erässä 20 vuoden kuluttua. Lisäksi vaikuttaa siltä, että yritysomistuksen arvo on sitä pienempi, mitä epälikvidimpiä yrityksen osakkeet ovat – kuten MoryGlobalin tapauksessa. Jos MoryGlobalin tulokset polkisivat paikallaan tai huononisivat, omistusosuuden arvo laskisi voimakkaasti. Myönnetyt vakuudet ja odotettu tuotto vaikuttavat näin ollen heikoilta ja korvaus Ranskan ottamasta riskistä riittämättömältä.

               (73)

               Laina, joka maksetaan takaisin yhdessä erässä 20 vuoden kuluttua, on lainanantajalle huomattava riski. Korkojen maksun lykkääminen lainan eräpäivään ei myöskään vaikuta yleiseltä käytännöltä etenkään sellaisen yrityksen kohdalla, jonka luottotiedot ja luottoluokitus ovat heikot, koska se on perustettu pakkosaneerausmenettelyn seurauksena, ja joka lisäksi toimii johdanto-osan 10–12 kappaleessa kuvatun kaltaisista ongelmista kärsivällä alalla. Lainanantajan kannalta korkojen arvo nimittäin laskee, jos korot maksetaan vasta lainan eräpäivänä, ja se voi olla jopa nimelliskorkoa alempi. Nyt tarkasteltavassa tapauksessa nimellistuotto oli yksi prosentti, joten inflaation tarvitsi vain ylittää tämä taso, jotta lainan todellinen tuotto olisi laina-ajan päättyessä negatiivinen. Euroopan keskuspankin hintavakauspolitiikan tavoitteena on pitää inflaatio pitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia, mutta kuitenkin sen alapuolella (25), ja helmikuun alussa 2014 Ranskan valtion 10 vuoden obligaatioiden tuotto oli 2,29 prosenttia ja 30 vuoden obligaatioiden tuotto 3,27 prosenttia. Vaikuttaa näin ollen siltä, että lainan keskimääräistä yhden prosentin tuottoa voitiin pitää tosiasiassa negatiivisena, koska se olisi 20 vuoden laina-ajan päättyessä mitä todennäköisimmin inflaatiota alhaisempi. FDES:n lainan tuotto oli alhaisempi kuin tuon ajan valtion obligaatioihin perustuvat Ranskan valtion rahoituskustannukset, ja sijoituskohde oli lisäksi selvästi riskialttiimpi.

               (74)

               Lainan negatiivinen tuotto korostuu entisestään, kun laskelmaan otetaan mukaan Ranskan valtion rahoittamat tehostettu tukijärjestelmä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmä. Johdanto-osan 90 kappaleessa esitetyistä määristä seuraa, että näiden järjestelmien nimelliskustannukset Ranskan valtiolle voisivat nousta yli 10 miljoonaan euroon (kun kustannukset olivat 4 000 euroa järjestelmään kuuluvaa työntekijää kohden ja henkilöstön enimmäismääräksi oli vahvistettu 2 732 työntekijää). Jos esimerkiksi FDES:n lainaerien ennakoidun nosto- ja maksuaikataulun mukainen nettonykyarvo diskontattuna 20 vuoden kiinteällä laina-ajalla myönnettyihin lainoihin sovellettavalla 2,90 prosentin korolla (TEC 20) oli jo negatiivinen (– 5,45 miljoonaa euroa), järjestelmien kustannusten (26) lisääminen laskelmaan tuottaa nettonykyarvoksi – 14,62 miljoonaa euroa (27). Asiantunteva talouden toimija ei näin ollen olisi hyväksynyt tällaista rahoitusta.

               (75)

               Lisäksi Ranskan esittämät sisäistä korkokantaa koskevat simulaatiot perustuvat oletukseen, että Arcole luopuu osakkuudestaan MD:ssä ja maksaa valtiolle sopimuksen purkautumiskorvauksia; ilman näitä korvauksia tuotto olisi huomattavasti heikompi. Arcole voi kuitenkin päättää olla luopumatta osakkuudestaan. Silloin Ranska saisi lainasta vain korkotuotot. Tässä tapauksessa Arcole saisi lisäksi myös omistusosuutensa arvonnoususta tai piilevästä arvonnoususta johtuvan hyödyn, jota valtio ei puolestaan voisi olettaa saavansa. Tältä osin on syytä todeta, että asiantunteva talouden toimija, joka tavoittelee vain lyhyemmän tai pidemmän aikavälin tuottoja, ei Ranskan tavoin olisi pyrkinyt estämään Arcolea luopumasta yrityksen osakkuudesta tai rankaisemaan sitä siitä. Tämä pyrkimys selittyy ennemminkin sillä, että Ranska halusi turvata yrityksen toiminnan jatkuvuuden, jonka vuoksi se tuki Arcolea […].

               (76)

               Vaikuttaa myös siltä, että vaihtuvien korkojen maksu oli erittäin epätodennäköistä, koska MoryGlobal perustettiin MD:n selvitystilan jälkeen ja MD puolestaan osittain Moryn selvitystilan jälkeen. Lisäksi Ranskan toimittamien oletusten mukaan osinkoja ja siten myös vaihtuvia korkoja maksettaisiin vasta vuosista 2018, 2019 ja 2020 alkaen ilman, että investoinnin tuottoaste muuttuisi positiiviseksi. On syytä korostaa, että lainaehto, jonka mukaan FDES:n lainan kokonaiskorko (kiinteä + vaihtuva) ei voi olla alhaisempi kuin Arcolen osakaslainoille myöntämä keskimääräinen korko, ei ole omiaan vahvistamaan käsitystä siitä, että laina myönnettiin asiantuntevasti, koska vaihtuvien korkojen maksaminen oli erittäin epätodennäköistä.

               (77)

               Ranskan esittämässä sisäistä korkokantaa koskevassa laskelmassa on lisäksi otettu huomioon vain FDES:n laina eikä lainkaan Ranskan valtion rahoittamien tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän vaikutusta, vaikka näistä järjestelmistä päätettiin samanaikaisesti FDES:n lainan kanssa. Johdanto-osan 90 kappaleessa esitettyjen alustavien määrien perusteella voidaan päätellä, että ensin mainitun järjestelmän nimelliskustannukset Ranskan valtiolle saattoivat nousta yli 10 miljoonaan euroon. Asiantunteva markkinataloustoimija ottaisi kuitenkin huomioon kaikki sijoittamansa varat arvioidessaan sijoituksen todellista tuottavuutta. Asiantunteva talouden toimija olisi Ranskan asemassa ottanut lainan lisäksi huomioon Ranskan valtion rahoittamien tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän kustannukset arvioidessaan, tarjoaako MD:n toiminnan jatkamiseen käytetty yhteenlaskettu julkinen rahoitus riittävät tuotto-odotukset.

         6.1.3.4   Sosiaaliset toimenpiteet – harkinnanvarainen järjestelmä

               (78)

               Ranska esittää kaksi perustelua sille, että sosiaalisten toimenpiteiden harkinnanvaraisella osalla, joka koostui tehostetusta tukijärjestelmästä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmästä, ei annettu edunsaajayritykselle taloudellista etua. Ranska korostaa ensinnäkin, että nämä etuudet eivät pienentäneet MD:n osuutta työpaikkojen säilyttämissuunnitelmasta. Lisäksi se toteaa, että etuudet hyödyttivät yksinomaan irtisanottuja työntekijöitä eivätkä siksi tuottaneet yritykselle etua.

               (79)

               Komissio ei hyväksy tätä analyysia.

               (80)

               Yhtäältä se, että valtio lupasi toteuttaa nämä toimenpiteet – vaikka niiden tarkoituksena olikin työntekijöiden auttaminen – hyödytti ehdottomasti MD:tä ja sen osakasta Arcolea sen laatiessa ostotarjoustaan, sillä se yksinkertaisti huomattavasti toiminnan ostamiseen liittyvää sosiaalista tilannetta. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Ranska päätti tehostetun tukijärjestelmän perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2014 ja Arcole jätti parannetun tarjouksensa Pontoisen kauppatuomioistuimelle vain hieman myöhemmin, 28 päivänä tammikuuta 2014. Sosiaalisuunnitelman parantamisen ennen parannetun tarjouksen jättämistä rahoitti ensisijassa Ranska, joka otti käyttöön edellä kuvatut sosiaaliset toimenpiteet. Lehdistön mukaan ostaja oli nimittäin pitänyt voimassa esityksensä, jonka mukaan kukin työntekijä saisi 7 000 euron ylimääräisen irtisanomiskorvauksen, ja kieltäytynyt korottamasta sitä.

               (81)

               Toisaalta komission mukaan pelkästään se, että toimenpiteillä katetaan edunsaajan vapaaehtoisia kustannuksia, ei tarkoita, etteikö kyseessä olisi valtiontuki. Komission vakiintuneen käytännön ja asiassa Kimberly Clark Sopalin 26 päivänä syyskuuta 1996 annetun unionin tuomioistuimen tuomion (28) mukaan ”toimenpiteet tiettyjen yritysten tai tuotannon alan hyväksi katsotaan tueksi siitä huolimatta, että näillä toimenpiteillä rahoitetaan yrityksen vapaaehtoisesti itselleen ottamia kustannuksia”. Nyt tarkasteltavassa tapauksessa komissio katsoo, että se, että ”harkinnanvaraisen osan” sosiaaliset toimenpiteet eivät pienentäneet MD:n osuutta työpaikkojen säilyttämissuunnitelmasta, ei riitä osoittamaan, että kyseessä ei ole valtiontuki. Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin toteaa asiassa Corsica Ferries France vastaan komissio antamansa tuomion (29) 83 kohdassa seuraavaa: ”Myös jäsenvaltioille on yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen (ks. edellä 75 kohta) nojalla annettu oikeus maksaa täydentäviä irtisanomiskorvauksia silloin, kun julkinen yritys asetetaan selvitystilaan, vaikka niiden velvoitteet eivät lähtökohtaisesti saakaan ylittää lakisääteistä ja sopimusperusteista ehdotonta vähimmäismäärää.” Tuomion 84 kohdassa esitetään kuitenkin seuraava täsmennys: ”Sillä, että kyseisistä lisäkustannuksista päätetään vastata legitiimien huolenaiheiden vuoksi, ei kuitenkaan saa pyrkiä yksinomaan sosiaaliseen tai poliittiseen päämäärään, sillä muussa tapauksessa edellä 76–82 kohdassa kuvattua yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei voida enää soveltaa. Jos taloudellista järkevyyttä ei ole lainkaan edes pitkällä tähtäimellä, lakisääteisiä ja sopimusperusteisia ehdottomia velvoitteita pidemmälle menevien velvoitteiden vastattavaksi ottamista on siis pidettävä EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena.” Nyt tarkasteltavassa tapauksessa MD ei ollut julkinen yritys. Ranskalla ei siis ollut muuta syytä kustantaa sosiaaliset toimenpiteet kuin toimiminen julkisen vallan käyttäjänä.

               (82)

               Tehostetulla tukijärjestelmällä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmällä annettiin näin ollen etu MD:lle, koska osan sosiaalisuunnitelmasta, vaikka se olikin työnantajalle vapaaehtoinen, rahoitti Ranska eikä MD, jonka ei myöskään tarvinnut maksaa takaisin Ranskan sijoittamia summia.

         6.1.3.5   Taloudellisen edun olemassaoloa koskeva päätelmä

               (83)

               FDES:n lainan sekä tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän tarkastelu yksittäin ja etenkin yhdessä osoittaa näin ollen, ettei Ranska toiminut asiantuntevan taloudellisen toimijan tavoin ja että myöntämällä kyseisen lainan ja perustamalla kyseiset järjestelmät annettiin MoryGlobalille ja MD:lle taloudellinen etu, jota ne eivät olisi saaneet markkinaehdoin. MoryGlobalia ja MD:tä on näin ollen suosittu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

         6.1.3.6   Tukiosuuden määrittäminen

               (84)

                  Tukiosuus FDES:n lainassa. Komissio katsoo, ettei yhden prosentin korko ole yksistään markkinaehtoinen. Koska ei ole käynyt ilmi seikkoja, jotka antaisivat aihetta epäillä vuoden 2008 tiedonannossa esitettyjen korkotasojen soveltuvuutta, komissio katsoo, että markkinaehtoinen korkotaso voidaan arvioida kyseisen tiedonannon perusteella.

               (85)

               On syytä todeta, että Ranska esittää asiasta vastakkaisia perusteluja. Menettelyn aloittamispäätökseen antamassaan vastauksessa se toteaa vastauksena FDES:n lainan tuottoa koskeviin komission epäilyksiin, että ”NewcoMD:tä/MoryGlobalia ei ole koskaan luottoluokitettu eikä sille ainakaan ole annettu luottoluokitusta CCC, koska se on velaton yhtiö, jolla on omia varoja ja jonka tarkoituksena on toteuttaa maksukyvyttömyysmenettelyn jälkeinen mukautettu (sic) strategia” (30). Soveltuvuusanalyysissaan Ranska kuitenkin väittää, että MoryGlobal on MD:n taloudellisen toiminnan jatkaja ja siksi oikeutettu rakenneuudistustukeen; yksi asiakirjan otsikoista on seuraava: ”NewcoMD ei ole suuntaviivoissa tarkoitettu ’vastaperustettu yritys’.” (31)

               (86)

               Komissio toteaa, että FDES:n lainan myöntämishetkellä MoryGlobal oli virallisesti yritys, jolla oli omia varoja mutta ei MD:n velkoja. Teoriassa sillä ei siis olisi pitänyt olla vaikeuksia saada rahoitusta yksityisiltä toimijoilta. Käytännössä rahoittamiseen halukkaita yksityisiä toimijoita ei kuitenkaan ollut, joten MoryGlobalin oli käännyttävä Ranskan valtion ja FDES:n puoleen. Yksityiset toimijat näkivät MoryGlobalissa todennäköisesti yrityksen, jolla ei ollut MD:n velkoja, mutta joka oli siitä huolimatta MD:n toiminnan jatkaja. Se oli epäluotettava yritys, joka oli asetettu selvitystilaan pari vuotta sen perustamiseksi toteutettujen rakenneuudistusten jälkeen. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella MD:n taloudellinen tilanne on paras saatavilla oleva vertailukohta, koska MoryGlobalille ei ole annettu minkäänlaista luottoluokitusta. Toisin kuin Ranska väittää, MoryGlobaliin on näin ollen sovellettava luottoluokitusta CCC.

               (87)

               Lisäksi vakuuksia, joiden arvo määräytyi yksinomaan MD:n toiminnan ostamishankkeen onnistumisen eikä fyysisten tavaroiden, varaston, pääomahyödykkeiden tai kiinteän omaisuuden kaltaisten objektiivisten ominaispiirteiden perusteella, on pidettävä heikkoina.

               (88)

               Jos sovelletaan vuoden 2008 tiedonantoa, pitäisi näin ollen käyttää 10,53 prosentin korkoa (eli tammi–maaliskuussa 2014 voimassa ollutta Ranskan valtion peruskorkoa, joka oli 0,53 prosenttia, korotettuna 1 000 peruspisteellä, koska myönnetyt vakuudet olivat heikot).

               (89)

               Komission mukaan tuen määrä saadaan laskemalla i) pääomaan sovelletun 10,53 prosentin koron (Ranskan viitekorko + 1 000 peruspistettä) ja ii) pääomaan sovelletun yhden prosentin koron (FDES:n lainan korko) välinen erotus niiltä ajanjaksoilta, joina kukin määrä oli MoryGlobalin käytettävissä, ja laskemalla yhteen nämä erotukset. Tätä korkotasojen väliseen eroon perustuvaa taloudellisen edun arviointimenetelmää on sovellettava korkojen määriin. Se, että lainasopimuksessa määrättiin vaihtuvien korkojen maksamisesta, ei vaikuta tähän tukimäärään. Simulaatioissa, joiden perusteella Ranska väittää päättäneensä myöntää lainan, osinkoja nimittäin maksettaisiin vasta vuodesta 2018 lähtien ja vain vuoteen 2020 saakka. Myös se, että MoryGlobal perustettiin MD:n selvitystilan seurauksena ja MD puolestaan syntyi osittain Moryn selvitystilan seurauksena, osoittaa olleen erittäin epätodennäköistä, että Ranskalle maksettaisiin vaihtuvia korkoja.

               (90)

                  Tukiosuus tehostetussa tukijärjestelmässä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmässä. Työlain R5123 §:n soveltamisesta 22 päivänä tammikuuta 2014 annetun asetuksen nojalla perustetun tehostetun tukijärjestelmän sekä tehostettua yhteistä tukijärjestelmää koskevan Ranskan ja MD:n maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjän välisen sopimuksen mukaisesti Ranska osallistuu 4 000 eurolla kutakin järjestelmään kuuluvaa työntekijää kohden, kun järjestelmään kuuluvien työntekijöiden enimmäismääräksi on vahvistettu 2 732. Tukiosuus muodostuu siis niistä määristä, jotka Ranska on tämän järjestelmän mukaisesti tosiasiassa maksanut.

               (91)

               Työlain R5123-9–R5123-11 §:llä ja asteittain alenevia tilapäisiä avustuksia koskevista sopimuksista 26 päivänä toukokuuta 2004 annetulla asetuksella (32) perustetun asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän sekä 6 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn lehdistötiedotteen (33) mukaisesti Ranska maksaa enintään 300 euroa kuukaudessa kahden vuoden ajan niille MD:n työntekijöille, joiden palkka on uudessa työpaikassa aiempaa palkkaa alhaisempi. Tukiosuus muodostuu siis niistä määristä, jotka Ranska on tämän järjestelmän mukaisesti tosiasiassa maksanut.

         6.1.4   Vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

               (92)

               Sosiaalisilla toimenpiteillä suosittiin MD:tä, koska se vapautui osasta sosiaalisuunnitelmalla perustettuja velvoitteita. Jos MD:tä ei olisi asetettu selvitystilaan, sen kilpailuasema kuriiripalvelumarkkinoilla toimiviin muihin toimijoihin nähden olisi tämän ansiosta vahvistunut.

               (93)

               FDES:n lainalla suosittiin MoryGlobalia, joka sai sen kautta lisäresursseja. MoryGlobal kykeni lainan ansiosta nimittäin säilyttämään kilpailuasemansa vahvempana kuin se olisi ollut ilman tukea. FDES:n laina uhkaa näin ollen vääristää kuriiripalvelu- ja rahtialan toimijoiden välistä kilpailua.

               (94)

               Kuriiripalvelu- ja rahtiala on myös täysin avoin kilpailulle, ja sille on ominaista jäsenvaltioiden välinen merkittävä kaupankäynti. Komissio toteaa näin ollen, että etu, joka on myönnetty kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle nyt tarkasteltavilla toimenpiteillä, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

         6.1.5   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

               (95)

               FDES:n laina sekä tehostettu tukijärjestelmä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmä ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

         6.2   VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

               (96)

               SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettu valtiontukien kielto ei ole absoluuttinen eikä ehdoton. Tietyt tuet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla.

               (97)

               Komissio katsoo, että nyt tarkasteltavassa tapauksessa tuki on myönnetty vaikeuksissa olevien yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Näin ollen on tutkittava, voitaisiinko tarkasteltavia toimenpiteitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla.

         6.2.1   Sovellettava oikeusperusta

               (98)

               Valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (34) 137 kohdassa määrätään seuraavasti: ”Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden sisämarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä [31 päivänä heinäkuuta 2014].” Suuntaviivojen 138 kohdan mukaan ”kaikissa muissa tapauksessa komissio tekee tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella”.

               (99)

               Koska tarkasteltavat toimenpiteet myönnettiin helmikuussa 2014, niiden soveltuvuus on tutkittava vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella.

               (100)

               Tuomioistuin toteaa asiassa Italia vastaan komissio seuraavaa: ”On syytä muistuttaa, että jäsenvaltio, joka pyytää lupaa myöntää perustamissopimuksen säännöistä poikkeavia tukia, [on] velvollinen toimimaan yhteistyössä komission kanssa. Tämän velvollisuuden nojalla sen on etenkin toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että pyydetyn poikkeuksen edellytykset täyttyvät.” (35) Toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on näin ollen arvioitava Ranskan toimittamien tietojen perusteella.

         6.2.2   Sosiaaliset toimenpiteet – harkinnanvarainen järjestelmä

               (101)

               Jotta yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, se on voitava katsoa vuoden 2004 suuntaviivojen 2.1 kohdassa määritellyksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. MD täyttää edellytykset, jotka koskevat yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamista maksukyvyttömyyden vuoksi. Kuten edellä 2.1 jaksossa todetaan, Pontoisen kauppatuomioistuin nimittäin määräsi 26 päivänä marraskuuta 2013 MD:tä koskevan pakkosaneerausmenettelyn aloittamisesta. MD:tä voidaan näin ollen pitää vuoden 2004 suuntaviivojen 10 kohdassa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

               (102)

               Vuoden 2004 suuntaviivojen 34 ja 35 kohdassa todetaan, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano ja että rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama ja mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella.

               (103)

               Komissio toteaa, että nyt tarkasteltavassa tapauksessa Ranska ei ole toimittanut sille minkäänlaista rakenneuudistussuunnitelmaa. Ranskan väitettä, jonka mukaan komission analyysin perusteella toteutettu rakenneuudistussuunnitelma olisi tuottanut saman ratkaisun, ei missään tapauksessa voida hyväksyä, koska komissio ei ole kyennyt tekemään kyseistä analyysia. Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskeva edellytys ei näin ollen täyty.

               (104)

               Vuoden 2004 suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan edunsaajayrityksen on toteutettava vastasuoritteita. Toimenpiteitä on arvioitava rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinaselvityksen perusteella. Jos vastasuoritteita ei toteuteta, tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton sisämarkkinoille.

               (105)

               Ranska ei ole esittänyt minkäänlaisia vastasuoritteita. Kuten rakenneuudistussuunnitelman kohdalla, Ranskan väitettä, jonka mukaan vastasuoritteiden hyväksyminen komission analyysin perusteella olisi tuottanut saman ratkaisun, ei missään tapauksessa voida hyväksyä, koska komissio ei ole kyennyt tekemään kyseistä analyysia.

               (106)

               Komissio toteaa näin ollen, että MD:lle myönnettyä valtiontukea, joka johtui siitä, että Ranskan valtio rahoitti tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän, ei voida vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena.

         6.2.3   FDES:n laina

               (107)

               Ensinnäkin on aiheellista muistuttaa, ettei Ranska ole esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaa eikä vastasuoritteita, joiden avulla olisi voitu varmistaa, että MoryGlobalille myönnetty rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille. Vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella ei siis voida todeta, että nyt tarkasteltava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille.

               (108)

               Täydentävänä huomautuksena voidaan lisäksi todeta, että vuoden 2004 suuntaviivojen 12 kohdassa määrään seuraavasti: ”Vastaperustettu yritys ei näiden suuntaviivojen mukaan voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät.” Nyt tarkasteltavassa tapauksessa MoryGlobal perustettiin 23 päivänä tammikuuta 2014 MD:n selvitystilan jälkeen. MoryGlobal ei näin ollen olisi voinut saada valtiontukea rakenneuudistustuen muodossa. Vaikka MoryGlobalia ei voitaisi pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vastaperustettuna yrityksenä, koska se on MD:n ”taloudellisen toiminnan jatkaja”, tuen ei johdanto-osan 107 kappaleessa esitetyistä syistä siitä huolimatta voitaisi katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Komissio toteaa, ettei MoryGlobalin ole myöskään osoitettu täyttävän vaikeuksissa olevaksi yritykseksi luokittelemisen edellytyksiä, mikä on kuitenkin välttämätöntä vuoden 2004 suuntaviivojen soveltamiseksi. Lopuksi on vielä syytä todeta, ettei Ranska ole menettelyn kuluessa esittänyt muutakaan sisämarkkinoille soveltumisen oikeusperustaa.

               (109)

               Komissio toteaa näin ollen, ettei MoryGlobalin FDES:n lainan seurauksena saamaa valtiontukea voida vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena.

         7.   TAKAISINPERINTÄ JA TALOUDELLINEN JATKUVUUS

   7.1   ARVIOINTIKEHYS

               (110)

               Jos komissio toteaa, että tietty tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on SEUT-sopimuksen määräysten ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä. Unionin tuomioistuin on myös useaan otteeseen todennut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (36).

               (111)

               Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämä tavoite saavutetaan, kun edunsaajat ovat palauttaneet sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät ja menettävät markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne on palautunut (37).

               (112)

               Oikeuskäytännön mukaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (38) 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta […].”

               (113)

               Koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin, jotta saadaan palautettua markkinoilla ennen niiden myöntämistä vallinnut tilanne. Takaisinperinnän on siksi katettava ajanjakso, jonka ajan tuensaaja sai etua, toisin sanoen ajanjakso, joka alkaa siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti. Oikeuskäytännön mukaan korot alkavat kertyä siitä päivästä, jona tuki on tosiasiallisesti annettu tuensaajan käyttöön (39).

               (114)

               Ranskan olisi näin ollen perittävä MoryGlobalilta FDES:n lainan muodostama sisämarkkinoille soveltumaton tuki ja MD:ltä tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmän muodostama tuki.

         7.2   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUMATTOMAN TUEN TAKAISINPERINTÄ MORYGLOBALILTA

               (115)

               MoryGlobal on tällä hetkellä selvitystilassa. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edunsaajan maksukyvyttömyys ja kyvyttömyys maksaa tuki takaisin eivät ole pätevä syy vapauttaa edunsaaja takaisinmaksuvelvollisuudesta (40). Tällaisessa tapauksessa ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne voidaan periaatteessa palauttaa ja kilpailun vääristymä poistaa kirjaamalla tuen takaisinperinnästä johtuva saatava velkojien saatavista laadittuun luetteloon selvitystilamenettelyn yhteydessä. Jos jäsenvaltio ei voi periä tukea takaisin kokonaisuudessaan, saatavan kirjaaminen täyttää takaisinperintävelvollisuuden, kunhan menettely johtaa edunsaajan tosiasialliseen purkamiseen eli sen toiminnan lopulliseen lopettamiseen (41).

               (116)

               Ranska ilmoittikin tuomioistuimen nimittämille velkojien etujen valvojille MoryGlobalia koskevan saatavan, joka käsitti 17 500 000 euron suuruisen FDES:n lainapääoman ja 155 916,66 euroa korkoina. Korot oli kuitenkin laskettu lainan tosiasialliselta kestoajalta sopimuksessa määrätyn korkotason mukaisesti. Näiden saatavien kirjaaminen on yksi velkojan tavanomaisista velvollisuuksista selvitysmenettelyn yhteydessä, mutta se ei liity velkojan velvollisuuksiin periä tuki takaisin. Tässä päätöksessä määriteltyjen tukimäärien takaisinperimiseksi Ranskan on lisättävä selvitysmenettelyn yhteydessä kirjattaviin saataviinsa FDES:n lainaan sisältyvän tuen takaisinperintä. Tämä tukimäärä on yhtä kuin sovelletun koron ja 10,53 prosentin koron välinen erotus jo kuluneen laina-ajan osalta siihen asti, kunnes Ranskan lainsäädännön mukaisesti korot lakkaavat kertymästä selvitysmenettelyn yhteydessä. Näihin määriin on lisättävä takaisinperintäkorko ajalta, joka alkaa siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin, tai nyt tarkasteltavassa tapauksessa siihen asti, kunnes korot lakkaavat kertymästä selvitysmenettelyä koskevien säännösten mukaisesti.

         7.3   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUMATTOMAN TUEN TAKAISINPERINTÄ MD:LTÄ – TALOUDELLINEN JATKUVUUS

               (117)

               Tehostettu tukijärjestelmä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmä tuottivat etua MD:lle. MD on kuitenkin purettu, ja sen omaisuus on luovutettu 6 päivänä helmikuuta 2014 annetulla Pontoisen kauppatuomioistuimen tuomiolla Arcolelle, joka sulautti sen MoryGlobaliin.

               (118)

               Oikeuskäytännön mukaan takaisinperintävelvollisuus voidaan ulottaa sellaiseen uuteen yhtiöön, jolle tuen saanut yhtiö on luovuttanut osan omaisuuseristään, kun tämän luovutuksen johdosta voidaan todeta, että näiden kahden yhtiön välillä on taloudellinen jatkuvuus (42). Ei nimittäin voida sulkea pois mahdollisuutta, että takaisinperintävelvollisuus ulotetaan toiseen yritykseen, jos todetaan, että tämä yritys on todellisuudessa saanut etua kyseisestä tuesta yritysten välisen taloudellisen jatkuvuuden ansiosta. Tällöin tuensaajien toimintojen ostajien on myös maksettava takaisin sisämarkkinoille soveltumattomiksi katsotut tuet.

               (119)

               Nyt tarkasteltavassa tapauksessa on näin ollen tutkittava, voidaanko MD:n toimintojen ostajaa, eli MoryGlobalia, pitää MD:n taloudellisen toiminnan jatkajana, jolloin se olisi velvollinen maksamaan takaisin sisämarkkinoille soveltumattoman, MD:lle myönnetyn tuen.

               (120)

               Asiassa Italia ja SIM2 Multimedia vastaan komissio annetussa unionin tuomioistuimen tuomiossa (43), johon Olympic Airlines-, Alitalia- ja Sernam-yhtiöitä koskevat komission päätökset (44) perustuvat, todetaan, että toimijoiden välistä taloudellista jatkuvuutta arvioidaan useiden eri seikkojen perusteella. Oikeuskäytännössä luetellaan muun muassa seuraavat tekijät, jotka voidaan ottaa huomioon: i) luovutettujen omaisuuserien laajuus, ii) hinta, jolla omaisuuserät luovutettiin, iii) ostajien henkilöllisyys, iv) oston ajankohta ja v) oston taloudelliset perusteet. Unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut nämä seikat asiassa Ryanair vastaan komissio 28 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan tuomiossa (45), jossa vahvistetaan Alitaliaa koskeva komission päätös.

               (121)

               Nyt tarkasteltavassa tapauksessa Arcole osti kaikki MD:n aineelliset ja aineettomat omaisuuserät ja sulautti ne tytäryhtiöönsä MoryGlobaliin. Lisäksi lähes puolet MD:n työpaikoista siirtyi MoryGlobaliin. Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että Pontoisen kauppatuomioistuimen tuomion mukaan Arcolen tarjouksessa pyydettiin luovuttamaan sille ne MD:n omaisuuserät, joita MD:n kuriiripalvelu-, logistiikka- ja rahtitoiminnan merkittävän osan säilyttäminen edellytti.

               (122)

               Lisäksi Pontoisen kauppatuomioistuin vahvisti MD:n pakkosaneerausmenettelyn yhteydessä hinnan, jolla nämä omaisuuserät luovutettiin. Kauppatuomioistuin toteaa tuomiossaan, että ”kyseisessä tapauksessa on selvää, että vain Arcole Industriesin esittämä tarjous, joka sisälsi siirtämistä koskevan lausekkeen, oli riittävän pätevä käsiteltäväksi ja tarkasteltavaksi”. Luovutushinta ei siis määräytynyt useiden kilpailevien tarjousten vertailun perusteella. Hinnan, jolla Arcole osti MD:n omaisuuserät, ei siis voida katsoa perustuneen markkinaehtoiseen liiketoimeen.

               (123)

               MD:llä ja MoryGlobalilla on myös sama enemmistöosakas: Arcole. Arcole kykeni lisäksi ostamaan MD:n omaisuuserät sen jälkeen, kun tämä oli asetettu selvitystilaan, vain virallisen syyttäjän pyytämän erityispoikkeuksen ansiosta […].

               (124)

               MoryGlobal myös jatkoi MD:n toimintaa kuriiripalvelu-, rahti- ja logistiikka-alalla, kuten Arcole selvästi ilmoitti ostaessaan MD:n. On syytä korostaa, että tuomioistuin toteaa perusteluissaan muun muassa seuraavaa: ”Ottaen huomioon, että yrityksen toimintaa voidaan lisäksi oston ansiosta todennäköisesti jatkaa ja että esitetyt vakuudet turvaavat yrityksen säilymisen.” MoryGlobal osti lisäksi kaikki MD:n kauppanimet, oikeuden kutsua itseään MD:n toiminnan jatkajaksi Ranskassa ja muissa maissa rajoituksetta sekä kaikki tavaramerkit.

               (125)

               Komissio katsoo näin ollen, että kun otetaan huomioon luovutettujen omaisuuserien laajuus, niiden luovutushinta, ostajien henkilöllisyys sekä oston taloudelliset perusteet, MD:n ja MoryGlobalin välillä on taloudellinen jatkuvuus.

               (126)

               Tehostetusta tukijärjestelmästä ja asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmästä johtuvaa tukimäärää koskeva takaisinperintä on siksi ulotettava MoryGlobaliin. Se on näin ollen kirjattava saatavien luetteloon MoryGlobalia koskevan selvitysmenettelyn yhteydessä.

         8.   PÄÄTELMÄ

               (127)

               Komissio toteaa, että myöntämällä FDES:n lainan MoryGlobalille ja rahoittamalla tehostetun tukijärjestelmän ja asteittain alenevien avustusten järjestelmän MD:n sijasta Ranska on myöntänyt valtiontukea Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Ranskan on siksi perittävä takaisin tämä tuki korkoineen MoryGlobalilta tai, jos määrää ei voida periä takaisin kokonaisuudessaan MoryGlobalia koskevan selvitysmenettelyn vuoksi, varmistettava MoryGlobalin tosiasiallinen purkaminen.

               (128)

               Komissio toteaa, että toimenpiteet, jotka Ranska on toteuttanut MD:n irtisanottujen työntekijöiden hyväksi työsuhdeturvasopimuksen mukaisesti, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   1.   MoryGlobalille 11 päivänä helmikuuta 2014 myönnetystä valtion taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisrahaston (FDES) lainasta johtuva valtiontuki, jonka Ranskan tasavalta on myöntänyt MoryGlobalille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, koska lainan korko on alempi kuin tässä päätöksessä viite- ja diskonttokorojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon perusteella laskettu korko, eli 10,53 prosenttia, ei sovellu sisämarkkinoille.
   2.   Työlain R5123 §:n soveltamisesta 22 päivänä tammikuuta 2014 annetun asetuksen nojalla perustetusta tehostetusta tukijärjestelmästä sekä tehostettua yhteistä tukijärjestelmää koskevasta Ranskan ja Mory-Ducros SAS:n maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjän välisestä sopimuksesta johtuva valtiontuki, jonka Ranska on myöntänyt Mory-Ducros SAS:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.
   3.   Työlain R5123-9–R5123-11 §:n ja asteittain alenevia tilapäisiä avustuksia koskevista sopimuksista 26 päivänä toukokuuta 2004 annetun asetuksen nojalla perustetusta asteittain alenevien tilapäisten avustusten järjestelmästä johtuva valtiontuki, jonka Ranskan tasavalta on myöntänyt Mory-Ducros SAS:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.
   2 artikla
   Sosiaaliset toimenpiteet, jotka Ranska on toteuttanut Mory-Ducros SAS:n irtisanottujen työntekijöiden hyväksi työsuhdeturvasopimuksen mukaisesti, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
   3 artikla
   1.   Ranskan tasavallan on perittävä MoryGlobalilta takaisin 1 artiklassa tarkoitettu tuki tämän omissa nimissä ja Mory-Ducros SAS:n taloudellisen toiminnan jatkajana.
   2.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne saatettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.
   3.   Korko lasketaan kommission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (46) V luvun säännösten mukaisesti.
   4 artikla
   1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
   2.   Ranskan tasavallan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
   5 artikla
   1.   Ranskan tasavallan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

               a)

               tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

               b)

               yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

               c)

               asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

         2.   Ranskan tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
   6 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2015.

            Komission puolesta

         Margrethe VESTAGER

            Komission jäsen

      (1)  EUVL C 24, 23.1.2015, s. 32.

      (2)  Yhtiön nimi oli alun perin Newco MD, mutta 14 päivänä helmikuuta 2014 sen toiminimeksi muutettiin MoryGlobal. Tässä päätöksessä käytetään selvyyden vuoksi vain nimeä MoryGlobal.

      (3)  Ks. alaviite 1.

      (4)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.9.2015, Mory ym. v. komissio, C-33/14 P, ECLI:EU:C:2015:609, erityisesti 2–15 kohta.

      (5)  Sopimuksessa määrättiin myös MD:n ostamisen rahoittamisesta ostamalla laskuja 15 miljoonan euron arvosta.

      (6)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/CP_-_MORY_DUCROS_AM_MS_et_FC_-_06-02-2014.pdf

      (7)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

      (8)  Luottamuksellista tietoa.

      (9)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.3.2012, Ryanair v. komissio, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 155 kohta.

      (10)  Luonnos komission tiedonannoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, 80 kohta: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html

      (11)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

      (12)  Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 279, 1.12.2004, s. 20468.

      (13)  Vuorottelukoulutuksen kehittämisestä ja työurien turvaamisesta 28 päivänä heinäkuuta 2011 annettu laki nro 2011–893, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 174, 29.7.2011, s. 12914.

      (14)  Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 0024, 29.1.2014, s. 1681.

      (15)  Unionin tuomioistuimen tuomio 29.6.1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22 kohta.

      (16)  Direct matin.fr, 22.11.2013: ”MD: Montebourg et Cuvillier se saisissent du dossier” (MD: Montebourg ja Cuvillier tarttuvat toimeen) http://www.directmatin.fr/france/2013-11-22/MD-montebourg-et-cuvillier-se-saisissent-du-dossier-616172

      (17)  Les Echos, 10.1.2014: ”Mory Ducros: l'État va soutenir l'offre d'Arcole, annonce Montebourg” (Mory Ducros: Valtio tukee Arcolen tarjousta, Montebourg ilmoittaa) http://www.lesechos.fr/10/01/2014/lesechos.fr/0203235311692_MD---l-État-va-soutenir-l-offre-d-arcole--annonce-montebourg.htm

      (18)  Libération, 12.1.2014: ”Montebourg au secours de Mory Ducros” (Montebourg tulee Mory Ducros'n avuksi) http://www.liberation.fr/economie/2014/01/12/montebourg-au-secours-de-MD_972338

      (19)  Nord Eclair, 29.1.2014: ”Mory Ducros: le patron d'Arcole Industries convoqué à Matignon (Montebourg)” (Mory Ducros: Arcole Industriesin pääjohtaja kutsuttu Matignoniin (Montebourg)) http://www.nordeclair.fr/france-monde/MD-le-patron-d-arcole-industries-convoque-a-ia0b0n353355.

      (20)  Ks. alaviite 11.

      (21)  Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 5.6.2012, komissio v. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 84 kohta.

      (22)  Komission tietopyynnöt Ranskalle 2 päivänä joulukuuta 2014 ja 16 päivänä heinäkuuta 2015.

      (23)  Ks. alaviitteet 15–18.

      (24)  Edellä alaviitteessä 20 mainittu tuomio komissio v. EDF, 85 kohta.

      (25)  https://www.ecb.europa.eu/press/pressconf/2013/html/is130502.en.html

      (26)  Kustannukset ovat 10 miljoonaa euroa, joka yksinkertaisuuden vuoksi oletetaan maksettavaksi kokonaisuudessaan vuonna 2016 (N + 3). Tämä yksinkertaistus, kuten diskonttaaminen 20 vuoden kiinteällä laina-ajalla, kuvastaa varovaista lähestymistapaa.

      (27)  Määrät on saatu laskemalla lainan erääntyessä (N + 20) maksettavien pääomitettavien korkojen (1 prosentti / vuosi) ja pääoman nykyarvo. Tämä nykyarvo vähennetään 17,5 miljoonan euron pääomasta ja järjestelmien kustannusten yhteenlasketusta nykyarvosta. Diskonttokorkona on käytetty 3 päivänä helmikuuta 2014 voimassa ollutta TEC 20 -korkoa. Korko saadaan interpoloimalla lineaarisesti niiden valtion velkasitoumusten tuottoprosentit, joiden maturiteetti on lähinnä ”n vuotta” (tässä tapauksessa 20:ta vuotta). https://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux/les-indices-obligataires.html

      (28)  Unionin tuomioistuimen tuomio 26.9.1996, Ranska v. komissio, C-241/94, ECLI:EU:C:1996:353, 30 kohta.

      (29)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 11.9.2012, Corsica Ferries France v. komissio, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415.

      (30)  Ranskan vastaus 23 päivänä lokakuuta 2014, s. 13.

      (31)  Ranskan vastaus 23 päivänä lokakuuta 2014, s. 19.

      (32)  Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 135, 12.6.2004, s. 10466.

      (33)  Ks. alaviite 4.

      (34)  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

      (35)  Unionin tuomioistuimen tuomio 28.4.1993, Italia v. komissio, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, 20 kohta.

      (36)  Unionin tuomioistuimen tuomio 14.9.1994, Espanja v. komissio, C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

      (37)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, Belgia v. komissio, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ja 65 kohta.

      (38)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (39)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.1.2002, Keller ja Keller Meccanica v. komissio, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, 106–109 kohta.

      (40)  Unionin tuomioistuimen tuomio 29.4.2004, Saksa v. komissio, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 85 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 15.1.1986, komissio v. Belgia, C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, 14 kohta ja unionin tuomioistuimen tuomio 21.3.1990, Belgia v. komissio, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 60–62 kohta.

      (41)  Unionin tuomioistuimen tuomio 11.12.2012, komissio v. Espanja, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, 104 kohta.

      (42)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.3.2012, Ryanair v. komissio, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 155 kohta.

      (43)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.5.2003, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, C-328/99 ja C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

      (44)  Komission päätös, tehty 17 päivänä syyskuuta 2008, valtiontuesta N 321/08, N 322/08 ja N 323/08, Kreikka – Olympic Airlines/Olympic Airways Services -yhtiön tiettyjen omaisuuserien myynti; komission päätös, tehty 12 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta N 510/2008, vendita dei beni della compagnia aerea Alitalia (Alitalia-lentoyhtiön omaisuuserien myynti), ja komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2012, valtiontuesta SA.34547, Ranska – Sernam-yhtymän varojen hankkiminen sen saneerausmenettelyn yhteydessä.

      (45)  Edellä alaviitteessä 41 mainittu tuomio asiassa Ryanair Ltd v. komissio.

      (46)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).


Avis juridique important

|

32001D0442

2001/442/YUTP: Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätös, tehty 8 päivänä kesäkuuta 2001, Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen soveltamisesta

Virallinen lehti nro L 155 , 12/06/2001 s. 0018 - 0018

Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätös,tehty 8 päivänä kesäkuuta 2001,Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen soveltamisesta(2001/442/YUTP)YHTEISEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEANA EDUSTAJANA TOIMIVA NEUVOSTON PÄÄSIHTEERI, jokaottaa huomioon Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/80/YUTP (EYVL L 27, 30.1.2001, s. 7) 5 artiklan toisen kohdan, jonka mukaan päätöstä sovelletaan siitä päivästä lähtien, jonka pääsihteeri / korkea edustaja poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa ja väliaikaista sotilaallista elintä / sotilaskomiteaa kuullen päättää,ottaa huomioon puolustusvoimien komentajien tasolla kokoontuneen sotilaskomitean lausunnon 23 päivältä toukokuuta 2001,ottaa huomioon poliittisen ja turvallisuusasioiden komitean lausunnon 29 päivältä toukokuuta 2001,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1. Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehtyä neuvoston päätöstä 2001/80/YUTP sovelletaan 11 päivästä kesäkuuta 2001 alkaen.2. Tämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2001.Javier SolanaPääsihteeri, korkea edustaja