Avis juridique important

|

31998D2179

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2179/98/EY, tehty 24 päivänä syyskuuta 1998, Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman "Kohti kestävää kehitystä" tarkistamisesta

Virallinen lehti nro L 275 , 10/10/1998 s. 0001 - 0013

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2179/98/EY,tehty 24 päivänä syyskuuta 1998,Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman "Kohti kestävää kehitystä" tarkistamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4), ottaen huomioon sovittelukomitean 29 päivänä kesäkuuta 1998 hyväksymän yhteisen ehdotuksen,sekä katsovat, että(1) komissio hyväksyi 18 päivänä maaliskuuta 1992 Euroopan yhteisön ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvää politiikkaa ja toimintaa koskevan ohjelman "Kohti kestävää kehitystä" (jäljempänä "ohjelma"),(2) Euroopan parlamentti hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa (5) ohjelman suuntaviivat,(3) talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1 päivänä heinäkuuta 1992 antamassaan lausunnossa ohjelman ajatukset ja pääpiirteet,(4) neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa (6) ohjelman yleisen lähestymistavan ja strategian,(5) vaikka monet ohjelman toimenpiteet ja toimet on ajoitettu toteutettaviksi aikataulussa, joka ulottuu vuoteen 2000, ohjelmassa määrätään sen tarkistamisesta ennen vuoden 1995 loppua,(6) ohjelman hyväksymisen jälkeen on tapahtunut kestävään kehitykseen liittyvää kehitystä, erityisesti kun Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi hyväksyi Agenda 21:n ja komissio hyväksyi valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä,(7) tarkistuksessa on myös otettava huomioon ne velvoitteet ja päätelmät, jotka on hyväksytty osana eri kansainvälisiä edistämishankkeita,(8) yhteisön ympäristöpolitiikan perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaisena tavoitteena on muun muassa ihmisten terveyden suojelu,(9) Euroopan unionin laajentuminen kolmella uudella jäsenvaltiolla, Itävallalla, Suomella ja Ruotsilla, asettaa unionille uusia ympäristöön liittyviä haasteita; yhteisö on velvoittautunut tarkastelemaan uudelleen eräitä ympäristöalan lainsäädäntönsä säännöksiä siirtymäkauden loppuun mennessä Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisen ehtoja koskevan sopimuksen mukaisesti ja niiden tiukempien standardien valossa, joita uusissa jäsenvaltioissa voidaan pitää perustamissopimuksen mukaisesti voimassa, sekä korostaen terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun korkeaa tasoa yhteisön toiminnan osana,(10) komission toteuttaman tarkistustyön yhteydessä on käyty laajoja neuvotteluja tiedon saamiseksi tähän saakka saavutetusta edistymisestä ja ohjelman toteuttamisen esteistä,(11) Euroopan ympäristökeskus antoi 10 päivänä marraskuuta 1995 osana tarkistusprosessia ajantasaistetun kertomuksen ympäristön tilasta, ja kertomuksesta kävi ilmi, että ilman lisätoimenpiteitä vuodelle 2000 vuonna 1992 asetettuja tavoitteita ei tietyillä aloilla saavuteta,(12) komissio antoi tammikuussa 1996 kertomuksen ohjelman toteuttamisen edistymisestä,(13) alkuperäisen ohjelman yleisstrategia, tavoitteet ja suuntaa-antavat toimet pätevät edelleen, ja ohjelma muodostaa asianmukaisen lähtökohdan Agenda 21:n toteuttamiselle yhteisössä ja jäsenvaltioissa,(14) ohjelman perusstrategiana on ympäristöpolitiikan ja muiden asian kannalta merkityksellisten politiikan alojen täydellinen yhdentyminen siten, että yhteiskunnan tärkeimmät toimijat ottavat aktiivisesti osaa käytettävissä olevien käyttäytymisen muuttamiseen tähtäävien ohjauskeinojen monipuolistamiseen ja syventämiseen,(15) edistymistä koskevan kertomuksen päätelmät osoittavat, että useilla aloilla on päästy eteenpäin, mutta että jäljellä on vielä paljon tehtävää, jotta päästään kohti kestävää kehitystä,(16) edistymistä koskevassa kertomuksessa esitetään ensisijaiset tavoitteet, joiden avulla voidaan varmistaa kestävän kehityksen prosessin tehostaminen; yhteisön olisi tehostettava viiteen ensisijaiseen tavoitteeseen sekä viiteen muuhun ohjelman toteuttamista tukevaan aiheeseen kohdistuvia ponnistelujaan,(17) ohjelmassa esitetyt pyrkimykset, tavoitteet, toimet ja aikataulut muodostavat hyödyllisen lähtökohdan siirtymiselle kohti kestävää kehitystä; toimintaa on voimistettava, jotta varmistetaan, että ohjelmassa asetetut ensisijaiset tavoitteet toteutetaan tehokkaammin; toiminnan ja kehityksen kestävyyttä ei tavoiteta tämän ohjelman toiminta-aikana, ja siten tarvitaan uusia, vielä edistyksellisempiä ensisijaisia tavoitteita ja toimenpiteitä vuoden 2000 jälkeen yhteisön toiminnan jatkuvuuden säilyttämiseksi,(18) yleisen toimintaohjelman täytäntöönpanossa yhteisö toimii toimivaltansa rajoissa; 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat kehottivat komissiota esittämään sopivia ehdotuksia ohjelman toteuttamiseksi siltä osin, kuin se kuuluu yhteisön tasolla toteutettaviin toimiin,(19) tämä päätös ei rajoita sellaisten toimenpiteiden oikeudellista perustaa, joita toteutetaan yhteisön ympäristöpolitiikan ja muun politiikan yhteydessä, samalla kun ne ovat tässä päätöksessä tarkoitetun toiminnan tavoitteiden mukaisia,(20) ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten sisällyttämistä edelleen muihin harjoitettaviin politiikan aloihin pidetään keskeisenä tekijänä kestävän kehityksen toteuttamiseksi; ohjelmassa esitettyä lähestymistapaa toteutettaessa tarve sisällyttää ympäristönäkökohdat yhteisön harjoittamaan politiikkaan ja toimintaan olisi muunnettava käytännönläheisempään muotoon; tätä varten on määritetty joitakin ensisijaisia tavoitteita, joilla toimintaa voidaan tehokkaimmin toteuttaa yhteisön tasolla sen kohteena olevilla maatalouden, liikenteen, energiatalouden, teollisuuden ja matkailun aloilla,(21) käytettävissä olevien ohjauskeinojen monipuolistaminen on osoittautunut ennakoitua vaikeammaksi; on tarpeen kehittää ja toteuttaa muita ohjauskeinoja lainsäädännön täydentämiseksi, jotta nykyisissä kehityssuunnissa ja käytännöissä saavutettaisiin merkittäviä muutoksia kestävän kehityksen suuntaan toissijaisuusperiaate huomioon ottaen; tämä edellyttää tarkoituksenmukaisella tasolla tapahtuvaa, tehokkaiden markkinajärjestelmään perustuvien ja muiden taloudellisten ohjauskeinojen ja useaa alaa koskevien ohjauskeinojen edelleen kehittämistä sekä yhteisön omien rahoitusjärjestelmien entistä parempaa käyttöä keinona kestävän kehityksen edistämiseksi; komissio on esittänyt yhteisön ympäristöpolitiikan muuttamista koskevia ehdotuksia, joissa kaavaillaan erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden taloudellisen kannustamisen lisäämistä ja jäsenvaltioille annettavaa mahdollisuutta toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä yhteisten markkinajärjestelyjen ympäristömääräysten kunnioittamisen varmistamiseksi,(22) on tarpeen varmistaa ympäristötoimien entistä tehokkaampi toteuttaminen ja noudattamisen valvonta, mikä edellyttää toimintaa sääntelyketjun kaikilla tasoilla,(23) viestintä, tiedotus, koulutus ja ammatillinen koulutus ovat ratkaisevia keinoja ympäristötietoisuuden lisäämiseksi ja käyttäytymisen muutoksen edistämiseksi yhteiskunnan kaikilla aloilla,(24) yhteisöllä on tärkeä tehtävä ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvässä kansainvälisessä toiminnassa; on tarpeen vastata kansainvälisiin haasteisiin, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden ja Kyproksen mahdolliseen liittymiseen yhteisöön, tarpeeseen lisätä Välimeren maiden ja Itämeren alueen maiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä jatkaa Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin aloittamaa prosessia sekä kauppaa ja ympäristöä koskevaa keskustelua,(25) lisätoimet ovat tarpeen, jotta voitaisiin parantaa ympäristöpolitiikan perusteita tuottamalla luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, tilastoja ja indikaattoreita sekä menetelmiä toiminnasta tai toimimatta jättämisestä aiheutuvien kustannusten ja hyödyn arvioimiseksi,(26) on tarpeen kehittää edelleen lähestymistapoja, joilla voidaan edistää kestäviä tuotanto- ja kulutustottumuksia; on tarpeen edistää uusien tekniikoiden ja teknologioiden parasta mahdollista käyttöä,(27) on tarpeen kehittää edelleen jaetun vastuun käsitettä erityisesti vahvistamalla vuoropuhelua niiden toimijoiden kanssa, joita yhteisön politiikan ja toiminnan valmistelu koskee, ja ottamalla niitä enemmän mukaan tähän toimintaan,(28) yhteisö voi antaa tukea tarjoamalla entistä johdonmukaisempia ja paremmin yhteensovitettuja lähestymistapoja paikallisen ja alueellisen tason toiminnalle sellaisten kysymysten osalta, jotka ovat erittäin tärkeitä kestävän kehityksen saavuttamiseksi, ja edistämällä tietojen ja kokemusten vaihtoa, ja(29) yhteisö kehittää edelleen ohjelman sisältämiä ympäristöteemoja koskevaa politiikkaansa noudattaen korkeita ympäristönsuojeluvaatimuksia; erityisesti keskitytään toimintaan, joka voidaan toteuttaa tehokkaimmin yhteisön tasolla,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Yhteisö vahvistaa sitoutuvansa edelleen yleiseen lähestymistapaan ja strategiaan, jotka on esitetty komission 18 päivänä maaliskuuta 1992 hyväksymässä "Kohti kestävää kehitystä" -ohjelmassa; Euroopan parlamentti otti ohjelman tyydytyksellä vastaan 17 päivänä marraskuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa, ja neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät sen 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa. Yhteisön toimielimiä, jäsenvaltioita, yrityksiä ja kansalaisia rohkaistaan kantamaan vastuunsa ja osallistumaan täysipainoisesti ohjelman jatkuvaan täytäntöönpanoon sekä pyrkimään nopeuttamaan tätä prosessia.Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi nopeammin ja sen lähestymistavan toteuttamiseksi tehokkaammin, ottaen huomioon komission kertomuksen ohjelman toteuttamisen edistymisestä ja Euroopan ympäristökeskuksen esittämän ajantasaistetun selvityksen ympäristön tilasta, yhteisö, joka pyrkien korkeatasoiseen suojeluun ja ottaen huomioon yhteisön eri alueilla vallitsevat erilaiset olosuhteet, tehostaa viiteen ensisijaiseen tavoitteeseen ja viiteen muuhun ohjelman toteuttamista tukevaan aiheeseen kohdistuvia ponnistelujaan.Näistä ensisijaisista alueista huolimatta yhteisö toteuttaa aktiivisesti myös kaikkea muuta ohjelman nojalla aloitettua toimintaa.Ohjelman täytäntöönpanossa yhteisö toimii toimivaltansa rajoissa. Tämä päätös ei rajoita sellaisten toimenpiteiden oikeudellista perustaa, joita toteutetaan yhteisön ympäristöpolitiikan ja muun politiikan yhteydessä, samalla kun ne ovat tässä päätöksessä tarkoitetun toiminnan tavoitteiden mukaisia.Ohjelman päättyessä komissio esittää Euroopan parlamentille ja komissiolle yleisarvion ohjelman täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota pyrkimysten ja ensisijaisten tavoitteiden mahdollisesti tarvittavaan tarkistamiseen ja ajantasaistamiseen, ja jolloin tarvittaessa liitetään mukaan ehdotuksia ensisijaisiksi tavoitteiksi ja toimenpiteiksi vuoden 2000 jälkeiselle ajalle.1 JAKSO ENSISIJAISET TAVOITTEET 2 artikla Ympäristövaatimusten sisällyttäminen muihin harjoitettaviin politiikkoihin Yhteisö kehittää parempia ja johdonmukaisempia lähestymistapoja ympäristönsuojelun vaatimusten sisällyttämiseksi muihin harjoitettaviin politiikan aloihin, jolloin tarkoituksena on helpottaa siirtymistä kohti kestävää kehitystä.Tätä varten yhteisö keskittyy ohjelman kohdealojen osalta seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin, joiden osalta voidaan toimia tehokkaimmin yhteisön tasolla.1) Maatalouden osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) yhdentää paremmin markkinoita, maaseudun kehittämistä ja ympäristöä koskevia politiikkoja kestävän maatalouden varmistamiseksi erityisesti komission Agenda 2000- ehdotuksilla käynnistetyn uudistusprosessin puitteissa siten, että:- sisällytetään ympäristöseikat maatalouspolitiikan suunnitteluun, ja toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet tiettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisprosessin mukaisesti,- tarkastellaan mahdollisuuksia ottaa ympäristönäkökohdat suuremmassa määrin huomioon maataloutta koskevissa politiikoissa.Kaikkiin toimenpiteisiin on sisällyttävä asianmukaisia seuranta-, raportointi- ja arviointivelvoitteita;b) tuottaa maatalouden harjoittamisesta, kuten lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytöstä, ympäristölle ja siihen sisältyvälle biologiselle monimuotoisuudelle aiheutuvia paineita ja vaikutuksia koskevia säännöllisiä raportteja ja vertailukelpoisia tietoja, ja tietoja veden laadusta ja käytöstä sekä maankäytöstä;c) edistää kestävää maanviljelyä, mukaan lukien yhdennetyt viljelymenetelmät, luonnonmukaista maataloutta ja tapauksen mukaan laajaperäisiä tuotantomenetelmiä (muun muassa biologista monimuotoisuutta kunnioittaen) läheisessä yhteistyössä asianosaisten toimijoiden kanssa. Yhteisö kannustaa edelleenkin paikallisten aloitteiden kehittämistä ja jakaa niistä tietoa;d) kehittää edelleen yhdennettyä strategiaa kasvinsuojelutuotteiden ja torjunta-aineiden käytöstä terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien vähentämiseksi, mihin sisältyy entistä yksityiskohtaisempia säännöksiä näiden aineiden jakelusta ja myynnistä sekä vaarallisimpien kasvinsuojelu-ja torjunta-aineiden käytön rajoituksia ja soveltuvin osin niiden korvaaminen muilla aineilla;e) kehittää edelleen ympäristönäkökohdat ja niihin kuuluvan biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen huomioon ottavia laaja-alaisia lähestymistapoja maaseudun kehittämisessä muun muassa seuraamalla ja sovittamalla yhteen asiaan liittyviä harjoitettavan politiikan eri ohjauskeinoja;f) harkita toimenpiteitä ympäristökustannusten sisällyttämiseksi maataloustuotteiden ja tuotantoprosessien kustannuksiin.Yhteisö edistää metsiin vaikuttavien toimien ja harjoitettavien politiikkojen parempaa yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta helpottaakseen metsien hoitoa (mukaan lukien metsänistutus ja suojelu metsäpaloilta), suojelua ja kestävää kehittämistä sekä vastatakseen metsiin liittyvään kansainväliseen kehitykseen.2) Liikenteen osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) tiukentaa edelleen maantie-ja maastoajoneuvojen sekä, ottaen asianmukaisella tavalla huomioon kehityksen asiaankuuluvissa kansainvälisissä elimissä, lentokoneiden päästöjä ja melua sekä polttoaineen laatua koskevia säännöksiä, kehittää toimintaa maantieajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi erityisesti edistämällä vähän polttoainetta kuluttavien ajoneuvojen ja matalapäästötekniikoiden käyttöä, sekä tehostaa ajoneuvojen katsastusta ja kunnossapitoa koskevia yhteisön säännöksiä;b) yhteisön eri alueilla vallitsevat erilaiset olosuhteet huomioon ottamalla kiinnittää entistä enemmän huomiota liikenteen kysynnän tekijöihin- kehittämällä ja edistämällä toimenpiteitä ulkoisten kustannusten entistä paremmaksi sisällyttämiseksi liikenteen hintoihin, erityisesti vähemmän ympäristöystävällisten liikennemuotojen osalta, jotta käyttäjien valintoihin voitaisiin vaikuttaa siten, että liikenteen kysynnässä päästäisiin entistä kestävämmälle tasolle,- edistämällä entistä yhtenäisempää liikennepolitiikkaa, johon sisältyy liikennealan taloudellisen tehokkuuden parantaminen sekä ympäristö-, turvallisuus- ja saatavuusnäkökohtien parantaminen muun muassa edistämällä maankäytön ja liikennesuunnittelun parempaa yhdentämistä sekä kysyntään kohdistuvia hallintatoimenpiteitä, kuten telematiikan käyttöä;c) pyrkiä edelleen kohti yhteisön tavoitteita vähentää eri liikennemuotojen välistä epätasapainoa ja kannustaa ympäristöystävällisempien liikennemuotojen käyttöä, erityisesti- kehittämällä mahdollisia analysointimenetelmiä Euroopan laajuisen liikenneverkon ympäristövaikutusten strategiseen arvioimiseen sekä mahdollisia menetelmiä liikenneväyläanalyysin tekemiseksi kaikille asiaankuuluville liikennemuodoille ottaen huomioon tarve liittää kaikki jäsenvaltiot ja alueet Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja erityisesti tarve liittää saari-, sisämaa- ja syrjäiset alueet yhteisön keskusalueisiin,- tutkimalla mahdollisuuksia käyttää yhteisön rahoitusta eri liikennemuotojen välisen tasapainon edistämiseen helpottamalla liikennemuotojen yhteensopivuutta ja sopivia kulkutavan vaihtojärjestelyjä,- kehittämällä puitteet raskaiden tavara-ajoneuvojen aiheuttamien ympäristöongelmien ratkaisemiseksi,- edistämällä entistä ympäristöystävällisempien liikennemuotojen käyttöä esimerkiksi kannustamalla julkisen ja/tai joukkoliikenteen sekä matalapäästöisten ajoneuvojen käyttöä.3) Energiatalouden osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) edistää energiatehokkuutta ja energian järkevää käyttöä, tukea energiaa säästävien tekniikoiden ja käytäntöjen, mukaan lukien uusiutuvat energianlähteet sekä yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto, kehittämistä ja soveltamista sopivien ohjelmien ja toimenpiteiden sekä tietoisuuden herättämis- ja tiedotustoiminnan avulla, sekä kehittää arviointiperusteet tukijärjestelmien arvioimiseksi, jotta voitaisiin korjata tiettyjen kannustustapojen haitalliset vaikutukset;b) kannustaa energian kysyntään kohdistuvien hallintatoimenpiteiden toteuttamista, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet, sekä ulkoisten kustannusten ja hyödyn sisällyttämistä hintoihin taloudellisten ohjauskeinojen ja muiden keinojen avulla, sekä kuluttajien tietoisuuden herättämiseen tähtäävien aloitteiden parempaa yhteensovittamista yhteisön energiansäästöohjelmissa;c) tiukentaa laitteiden energiatehokkuusstandardeja ja säätää niiden energiatehokkuusmerkinnöistä.4) Teollisuuden osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) edistää meneillään olevaa teollisuuden ekohallintajärjestelmien kehittämistä ja kehittää ohjelmia teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten ympäristötietoisuuden lisäämiseksi entisestään sekä ammattikoulutuksen ja teknisen tuen edistämiseksi; tarkistaa ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää;b) kehittää puitteet yhdennetylle, elinkaaripohjaiselle tuotepolitiikalle, jossa käsitellään muun muassa elinkaarianalyysin edelleen kehittämistä, mukaan lukien tuotetun jätteen vähentäminen, ja otetaan huomioon tämän mahdolliset vaikutukset sisämarkkinoihin, jotta edistetään entistä puhtaampien tuotteiden kehittämistä sisällyttämällä niiden suunnitteluun ympäristönäkökohdat ja vähentämällä hitaasti hajoavien orgaanisten aineiden, raskasmetallien ja peruuttamattomia terveydelle haitallisia vaikutuksia omaavien aineiden käyttöä;c) parantaa teollisuuslaitosten aiheuttaman pilaantumisen johdonmukaista ja kattavaa sääntelyä koskevaa lainsäädäntöä ja muita ohjauskeinoja, kehittää vaihtoehtoja yhtenäistä päästöjen valvontaa täydentäväksi järjestelmäksi pienemmille laitoksille ottamalla huomioon näiden erityisongelmat, sekä kannustaa ottamaan paremmin huomioon ulkoiset kustannukset;d) toteuttaa, ottaen huomioon Euroopan parlamentin 14 päivänä toukokuuta 1997 antaman päätöslauselman (7) ja neuvoston 7 päivänä lokakuuta 1997 antaman päätöslauselman (8), joista kumpikin koskee yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa, toimenpiteitä, joilla parannetaan kaikkien teollisuuden aiheuttamien päästöjen ja pilaantumisen vähentämiseen tähtäävien säädösten täytäntöönpanoa ja sanktiointia varmistamalla "saastuttaja maksaa"- periaatteen sisällyttäminen paremmin yhteisön lainsäädäntöön; tässä yhteydessä Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille ympäristövastuusta annettavan komission valkoisen kirjan,e) kehittää toimia teollisuuden ympäristötietoisuuden vahvistamiseksi, kuten keinoja yrityksille suunnatun tiedottamisen parantamiseksi, parhaita käyttökelpoisia tekniikoita koskeva tieto mukaan lukien, muun muassa EuroBAT-asiakirjoja käyttämällä, puhtaampien teknologioiden tehokkaammaksi levittämiseksi sekä parhaiden ympäristöä säästävien käytäntöjen edistämiseksi;f) selkeyttää ekoliikeyritysten määritelmää ja helpottaa niiden kehittämistä;g) asettaa etusijalle pk-yritysten ongelmat, joita syntyy yritysten kohdatessa teknisiä ja taloudellisia esteitä ympäristön kannalta puhtaan tekniikan kehittämiselle ja käytölle;h) edistää tehokasta valvontaa ja tapauksissa, joissa toteuttamiskelpoisia ympäristöystävällisiä vaihtoehtoja on olemassa, asteittaista luopumista ympäristöä tai terveyttä vahingoittavista pysyvistä orgaanisista saastuttajista (POP) tai niiden kieltämistä, ottamalla huomioon asiaan liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa saavutettu edistys,i) kehittää kestävään teolliseen kehitykseen tähtääviä politiikkoja ja saattaa ne toimiviksi, mihin liittyy ekotehokkuuden käsitteen määrittely sekä hallitusten ja teollisuuden välisen kumppanuuden korostaminen hyödyntämällä teollisuuden innovaatiokykyä sekä tarjoamalla asianmukaisia kannustimia ja aktivoivia toimintaedellytyksiä niin kysynnän kuin tarjonnan osalta.5) Matkailun osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) luoda matkailutapojen ympäristövaikutuksia koskeva säännöllinen tietojen vaihto;b) tukea tietoisuuden herättämiseen pyrkiviä kampanjoita matkailuvoimavarojen ympäristöystävällisen käytön edistämiseksi;c) edistää innovatiivisten hyvien käytäntöjen soveltamista matkailun kestävän kehittämisen alalla, muun muassa toteuttamalla nykyisten rahoituskeinojen puitteissa koehankkeita ja noudattamalla periaatetta "saastuttaja maksaa";d) varmistaa, että rakennerahastot tukevat matkailun kestäviä muotoja seuraavia noudattaen:- rakennerahastoasetusten säännökset, mukaan luettuna säännökset toimintojen ympäristövaikutusten arvioinnista, ja- muu asiaan kuuluva yhteisön lainsäädäntö, kuten ympäristövaikutusten arviointia (YVA) koskevat toimenpiteet;e) pyrkiä mahdollisuuksien mukaan sisällyttämään kansainvälisiin sopimuksiin myös kysymys matkailun vaikutuksista ympäristöön.3 artikla Käytettävissä olevien ohjauskeinojen monipuolistaminen Yhteisö kehittää entistä laajemman valikoiman ohjauskeinoja, soveltaa niitä tai muulla tavoin rohkaisee niiden käyttöä saadakseen aikaan merkittäviä muutoksia nykyisissä kestävän kehityksen kehityssuunnissa ja käytännöissä ottaen huomioon toissijaisuusperiaate.1) Kehitettäessä asianmukaisella tasolla tehokkaita markkinapohjaisia ja muita taloudellisia ohjauskeinoja politiikan täytäntöönpanemiseksi kiinnitetään erityistä huomiotaa) ympäristötilinpitoon;b) taloudellisten ohjauskeinojen käyttöönoton rajoitteiden tutkimiseen ja mahdollisten ratkaisujen löytämiseen;c) ympäristömaksujen käyttöön;d) sellaisten tukijärjestelmien tunnistamiseen, jotka vaikuttavat kielteisellä tavalla kestäviin tuotanto- ja kulutuskäytäntöihin, samalla kun niitä pyritään uudistamaan;e) ympäristövahinkojen korvausvelvollisuuden käsitteen soveltamisen kannustamiseen jäsenvaltioiden tasolla;f) vapaaehtoisiin sopimuksiin, joissa sovitaan ympäristötavoitteista noudattaen samalla kilpailusääntöjä;g) verotuksellisten keinojen käytön kannustamiseen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi muun muassa siten, että ohjelman kuluessa harkitaan tätä alaa koskevia lainsäädäntöaloitteita ja jatketaan tällaisilla välineillä mahdollisesti saavutettavien laajempien etujen tutkimista erityisesti yhteisön yleisten taloudellisten tavoitteiden, kuten työllisyyden, kilpailukyvyn ja kasvun yhteydessä.2) Useaa alaa koskevien ohjauskeinojen osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) tutkia muun muassa komission 25 päivänä maaliskuuta 1997 tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutuksen arvioinnista antaman ehdotuksen (9) valossa, miten yhteisön politiikkojen, suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutuksia sekä soveltuvin osin komission ehdotuksia ohjelmiksi ja yhteisön lainsäädännöksi voidaan arvioida;b) kehittää lähestymistapoja suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointia varten sekä edistää menetelmien, koulutuksen ja ohjaavan aineiston kehittämistä sekä hankkeiden että suunnitelmien ja ohjelmien arviointia varten;c) harkita ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän laajentamista tuotantoteollisuuden lisäksi muille toiminta-alueille;d) edistää soveltuvilta osin standardointia ympäristöasioissa sekä tehostaa ympäristönäkökohtien sisällyttämistä teollisten standardien laadintaan;e) kehittää perusteita, joilla arvioidaan yhteisön nykyisten politiikkojen ja ohjauskeinojen, muun muassa rahoituksen, yhteensopivuutta kestävän kehityksen vaatimusten kanssa;f) tarkistaa julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ympäristönäkökohtien sisällyttämiseksi paremmin niiden soveltamiseen ja turvata samalla yhtäläiset kilpailuedellytykset.3) Etusijalle asetetaan yhteisön omien rahoitustukijärjestelmien käytön parantaminen kestävän kehityksen edistämiseksi. Tämä merkitsee ympäristönäkökohtien ja myös luonnonsuojelun sisällyttämistä näihin järjestelmiin paremmin sekä niiden ympäristövaikutusten arviointia tukitoimien laadun parantamiseksi ympäristön ja talouden kannalta.4) Yhteisö jatkaa nykyisiä ponnistelujaan varmistaakseen niiden mahdollisuuksien täyden toteuttamisen, joita uudet tekniikat ja teknologiat tarjoavat kestävälle kehitykselle esimerkiksi maatalouden, elintarviketeollisuuden, kemikaalien ja lääkkeiden, ympäristön puhdistamisen sekä uusien materiaalien ja energianlähteiden kehittämisen aloilla.4 artikla Lainsäädännön täytäntöönpano ja sen noudattamisesta huolehtiminen Yhteisö tehostaa toimintaansa kaikilla tasoilla varmistaakseen ympäristölainsäädännön paremman täytäntöönpanon ja sen noudattamisesta huolehtimisen.Yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) parantaa ympäristöpolitiikan oikeudellisia puitteita omaksumalla erityisaloja koskevia entistä johdonmukaisempia, kattavampia ja yhdennetympiä lähestymistapoja yksinkertaistamalla tarvittaessa lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia menettelytapoja, käyttämällä puitedirektiivejä sekä kiinnittämällä erityistä huomiota siihen, miten tulevat toimenpiteet voidaan saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja miten voidaan huolehtia niiden noudattamisesta;b) tehostaa pyrkimyksiä, sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat paremmin yhteisön lainsäädännössä edellytettyjä raportointivaatimuksia muun muassa niitä järkeistämällä ja standardoimalla sekä käyttämällä raportteja paremmin hyödyksi päätöksentekoprosessin välineenä, ja voimistaa hallintokomiteoissa näiden kysymysten osalta tehtävää työtä;c) pyrkiä parantamaan yhteistyön tehokkuutta jäsenvaltioissa yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta ja sen noudattamisesta huolehtivien viranomaisten kesken muun muassa ympäristötarkastajien verkoston kautta; tähän liittyen pyrkiä suurempaan avoimuuteen valvonnan ja täytäntöönpanoa koskevien ponnistelujen osalta yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä tehostaa yhteisiä ponnisteluja saman verkoston välityksellä suorittamalla koehankkeita ja käytännön harjoituksia;d) tutkia vaihtoehtoja, joilla ympäristövalvonnan tehokkuutta Euroopassa parannetaan komission ennen ohjelman päättymistä esittämän kertomuksen pohjalta, jossa tarkastustoimintaa arvioidaan erityisesti yhteisten tarkastusta koskevien arviointiperusteiden luomisen mahdollisuutta koskevien vähimmäisstandardien pohjalta; komissio julkaisee vuosittain ympäristöä koskevan kertomuksen, jossa käsitellään yksityiskohtaisesti muun muassa sitä, miten jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön yhteisön ympäristölainsäädäntöä ja valvoneet sen noudattamista,e) harkita keinoja helpottaa kansalaisten osallistumista ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoon ja sen noudattamisen valvontaan ja tarkastella, onko tarpeen laajentaa mahdollisuuksia saattaa asioita tuomioistuinten käsiteltäviksi, toissijaisuusperiaate ja jäsenvaltioiden erilaiset oikeusjärjestelmät huomioon ottaen,f) edistää nykyisen lainsäädännön tarkistamista koskevien ehdotusten ja uutta ympäristölainsäädäntöä koskevien ehdotusten yhteydessä säännöksiä, jotka velvoittavat jäsenvaltiot panemaan ympäristömääräykset täytäntöön ja säätämään niiden rikkomisen johdosta määrättävistä rangaistuksista,g) tehostaa yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla pyrkimyksiä perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 ja 171 artiklan mukaiseen tehokkaaseen toimintaan tapauksissa, joissa yhteisön ympäristölainsäädäntöä rikotaan.5 artikla Ympäristötietoisuuden lisääminen Yhteisö korostaa viestintää, tiedonvälitystä, yleissivistävää ja ammatillista koulutusta keinona lisätä tietoisuutta kestävään kehitykseen liittyvistä kysymyksistä ja edistää käyttäytymisen muutosta kaikilla yhteiskunnan aloilla. Se lisää ponnistelujaan parantaakseen yhteisön kansalaisten tietoisuuden ja tiedon tasoa kestävään kehitykseen liittyvistä kysymyksistä.Yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) asettaa saataville tietoa ympäristön tilasta ja yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta;b) edistää kestävän kehityksen käsitteen sisällyttämistä yhteisön yleissivistäviin ja ammatillisiin koulutusohjelmiin;c) kannustaa ympäristöopetusta ja -koulutusta kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla, jotta se muun ohessa osaltaan muuttaisi yksilöiden käyttäytymistä entistä enemmän kestävän kehityksen periaatteiden mukaiseksi;d) hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla LIFE-hankkeiden tulosten jatkuvan arvioinnin ja riittävän levittämisen järjestelmää sekä luonnonsuojelun alalla että muilla ympäristöaloilla;e) koota ja levittää laajalti tietoa ja tietoutta, joka koskee ympäristön ja ihmisten terveyden välistä yhteyttä;f) edistää yhteisön omien toimielinten vihreää taloudenhoitoa ja helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä tämän alan tiedon saatavuutta ja levittämistä mahdollisimman laajalti;g) edistää läheistä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden välillä ympäristöä koskevan viestinnän ja tiedotuksen aloilla; kehittää yhteisön viestintästrategia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa nykyisiä yhteistyöaloitteita hyödyntämällä;h) helpottaa kuluttajien mahdollisuuksia ottaa ympäristönäkökohdat huomioon ympäristömerkintöjen avulla ja huolehtimalla tuotteiden, mukaan lukien kemikaalit, ympäristötiedoista;i) kannustaa rahoituspalvelujen tarjoajia, kuten pankkeja ja vakuutusyhtiöitä, sisällyttämään ympäristönäkökohdat toimintaansa.6 artikla Kansainvälinen yhteistyö Suurten ympäristöongelmien rajat ylittävän luonteen johdosta ja koska yhteisöllä on hyvät mahdollisuudet toimia edelläkävijänä laadittaessa uutta kansainvälistä ympäristösäännöstöä, yhteisö pyrkii vahvistamaan asemaansa ja ottamaan johtoaseman erityisesti sellaisten kansainvälisten velvoitteiden osalta, joihin se on sitoutunut yleissopimuksissa ja pöytäkirjoissa.Tämä merkitsee erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Välimeren alueen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan yhteisön lähestymistavan vahvistamista, yhteisön osuuden vahvistamista Agenda 21 -toimintaohjelman mukaisissa ympäristöasioissa sekä kahdenvälisessä ja monenvälisessä kestävän kehityksen kysymyksiin liittyvässä yhteistyössä.Yhteisön on varmistettava, että se on kantava voima biologista monimuotoisuutta ja ilmastoa koskeviin yleissopimuksiin liittyvässä tulevassa työssä ja että yhteisö ottaa myös johdon käsiinsä kansainvälisissä pyrkimyksissä kohti maailmanlaajuista ja oikeudellisesti sitovaa pysyvien orgaanisten saastuttajien (POP) sääntelyjärjestelmää.1) Keski- ja Itä-Euroopan osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) kehittää edelleen kokonaisvaltaista, ympäristöasiat huomioonottavaa lähestymistapaa osana strategiaa, jonka mukaisesti valmistellaan Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden liittymistä Euroopan unioniin; yhteisö sitoutuu teknisen ja hallinnollisen yhteistyön ja taloudellisen tuen avulla auttamaan jäsenehdokkaita saavuttamaan vaaditun ympäristön suojelun tason liittymisajankohtana; tässä yhteydessä etusijalle asetetaan ympäristöä koskevien toimintasuunnitelmien laatiminen kullekin näistä maista ja sen maiden mahdollista liittymistä ajatellen;b) jatkaa tällä alalla yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa ja edistää yhteistyötä näiden maiden välillä Eurooppa-sopimusten mukaisesti; tämä merkitsee yhteistyön tiivistämistä rakenteiden luomisessa sekä jatkoa rahoitusyhteistyölle, tekniselle avulle erityisesti lainsäädäntöjen lähentämisessä, täytäntöönpanossa ja noudattamisesta huolehtimisessa, ympäristöinfrastruktuureihin kohdistuvien investointien tukemiselle ja yhteistyölle ympäristöön liittyvien käytäntöjen parantamiseksi myös teknologian siirron avulla.2) Välimeren maiden ja Välimeren alueen osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) kehittää marraskuussa 1995 annetun Barcelonan julistuksen mukainen alueellinen, muun muassa ministerikonferenssin muodossa käytävään säännölliseen vuoropuheluun sekä laajempaan ja tiiviimpään yhteistyöhön perustuva lähestymistapa erityisesti rahoitusavun ja teknisen avun osalta;b) perustaa Välimeren alueen lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisia tehtäviä koskeva toimintaohjelma ja kehittää sen toteuttamisen seurantajärjestelmä.3) Itämeren alueen osalta yhteisön ensisijainen tavoite on vahvistaa alueen ympäristöyhteistyötä nykyisten alueellisten rakenteiden puitteissa ja sovittaa aiempaa paremmin yhteen asiaankuuluvien rahastojen käyttöä Helsingin komission (Helcom) toiminnan tukemiseksi ja erityisesti yhteisen suojeluohjelman (Joint Comprehensive Environmental Action Programme, JCP) täytäntöön panemiseksi.4) Rion prosessin osalta yhteisön ensisijainen tavoite on varmistaa yhteisön aktiivinen osallistuminen prosessiin ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen vuoden 1997 erityisistunnon valmisteluihin ja jatkotoimenpiteisiin sekä muun muassa myötävaikuttaaa) ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen tehostamiseen Berliinin valtuutuksen ja myöhempien päätösten mukaisesti;b) biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen kehittämiseen, mukaan lukien kansallisten täytäntöönpanostrategioiden edistäminen sekä biologista turvallisuutta koskevan pöytäkirjan pikainen laatiminen;c) aavikoitumisen torjuntaa koskevaan yleissopimukseen liittyvän kansainvälisen yhteistyön tehostaminen.5) Muiden kansainvälisten ympäristöasioiden osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) suorittaa toteutetun politiikan tarkistaminen kestävän kehityksen ulottuvuuden sisällyttämiseksi neljännen AKT-EY-yleissopimuksen täytäntöönpanoon; arvioida yleisesti yhteisön kehitysapua sen varmistamiseksi, että ympäristön arviointijärjestelmiä noudatetaan;b) vahvistaa ympäristöasioiden osuutta uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävässä yhteistyössä keskittymällä erityisesti rakenteiden luomiseen ja tekniseen apuun Tacis-ohjelman mukaisesti,c) vahvistaa ympäristöasioiden osuutta Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa harjoitettavassa yhteistyössä rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 (10) mukaisesti sekä yhteisön ja kyseisten alueiden välistä yhteistyötä koskevia yleisiä suuntaviivoja noudattaen;d) edistää aktiivista osallistumista alueellisiin konferensseihin ja sopimuksiin Euroopassa sekä "Environment for Europe" -prosessia;e) tukea kansainvälistä työtä kestävän kehityksen indikaattoreiden määrittelemiseksi;f) pyrkiä vahvistamaan säädösten noudattamisen valvontaa ja riitojen ratkaisua koskevia säännöksiä, kun kansainvälisiä sopimuksia tarkistetaan;g) osallistua aktiivisesti neuvotteluihin sellaisen oikeudellisesti sitovan asiakirjan hyväksymiseksi, joka koskee tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevaa menettelyä tiettyjen vaarallisten kemikaalien ja torjunta-aineiden kaupassa.6) Kaupan ja ympäristöasioiden osalta yhteisön ensisijaiset tavoitteet ovat:a) pyrkiä varmistamaan, että WTO:n säännöissä, määräyksissä ja menettelyissä otetaan erityisesti yleisten määräysten osalta täysin huomioon tarve edistää ympäristönsuojelun korkeaa tasoa;b) osallistua erityisesti Maailman kauppajärjestössä aktiivisesti kauppaa ja ympäristöä koskevaan kansainväliseen keskusteluun siten, että yhteisö edistää kestävää kehitystä koskevan yleistavoitteen mukaisesti sekä ympäristön että kaupan etujen kannalta tasapainoista lähestymistapaa ja keskittyy ympäristövaatimusten sisällyttämiseen osaksi monenvälistä kauppajärjestelmää;c) asettaa etusijalle kauppaa ja ympäristöä koskevien ongelmien monenväliset ratkaisut, kunnioittaa ympäristön ja kaupan periaatteita ja edistää avoimuutta ympäristötoimenpiteiden, muun muassa ympäristöpolitiikan uusien välineiden, määrittelyssä ja toteuttamisessa.2 JAKSO MUITA ASIOITA, JOIHIN KIINNITETÄÄN ERITYISTÄ HUOMIOTA 7 artikla Ympäristöpolitiikan perusteiden parantaminen Yhteisö varmistaa, että sen ympäristöpolitiikka perustuu luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, tilastoihin ja indikaattoreihin, luotettavaan tieteelliseen tietoon sekä toiminnasta tai toimimatta jättämisestä aiheutuvien kustannusten ja hyödyn arviointiin. Yhteisö varmistaa asianmukaisten toimielintensä ja laitostensa toiminnan yhteensovittamisen ja niiden välisen yhteistyön sekä toimii yhteistyössä asianmukaisten elinten kanssa kansainvälisellä tasolla. Euroopan ympäristökeskuksella on keskeinen tehtävä ympäristön tilan seuraajana ja siitä raportoijana.Erityisen tärkeätä ona) määrittää ja täyttää nykyisten ympäristöä koskevien perustilastotietojen aukot, kehittää ympäristönäkökohtien sisällyttämistä muiden politiikkojen alalla kerättäviin tietoihin ja tilastoihin sekä varmistaa näiden tietojen saatavuus;b) tukea sellaisten ympäristöindikaattorien, ympäristöpolitiikan oleellisissa kysymyksissä edistymistä mittaavien tulosindikaattorien sekä sellaisten kestävän kehityksen indikaattorien (benchmark indicators) kehittämistä, joilla mitataan kestävän kehityksen saavuttamista ja joilla voidaan määrittää tavoitteita ja toiminnan kohteita;c) sovittaa paremmin yhteen tieteellisten tutkimus- ja kehityspolitiikkojen sekä ympäristöpolitiikan välisen keskinäisen tiedonkulun kehittämistä ja varmistamista;d) kehittää edelleen taloudellisten ympäristöä koskevien arviointitekniikoiden käyttöä (kustannustehokkuus, kustannus/hyöty ja liiketoiminnan vaikutukset);e) kehittää kansantalouden tilinpidon yhteyteen tai osaksi liitettävä ympäristötilinpito ensimmäisenä vaiheena ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä yhteisön ja jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpitokäsitteisiin ja -käytäntöihin, jolloin tavoitteena on kattavan vihreän kansantalouden tilinpitojärjestelmän kehittäminen vuoteen 1999 mennessä.8 artikla Kestävät tuotanto- ja kulutustottumukset Yhteisö parantaa edelleen ponnistelujaan helpottaakseen ja edistääkseen teollisuuden innovaatioita kestävän kehityksen alalla ja pyrkii lisäämään teollisuuden ja kuluttajien tietoisuutta ja käyttäytymisen muutosta edistääkseen siirtymistä kestävämpiin tuotanto- ja kulutustottumuksiin.9 artikla Jaettu vastuu ja kumppanuus Yhteisö edistää käytännön keinoja, joilla voidaan parantaa vastuun jakoa ja kumppanuutta kestävän kehityksen varmistamiseksi. Yhteisö kehittää tehokkaampia tapoja käydä vuoropuhelua ja varmistaa, että yhteisön politiikan ja toiminnan valmisteluun ja toteuttamiseen osallistuu asianmukainen joukko erilaisia toimijoita.10 artikla Paikallisten ja alueellisten aloitteiden edistäminen Yhteisö rohkaisee edelleen paikallista ja alueellista toimintaa asioissa, jotka ovat ensisijaisen tärkeitä kestävän kehityksen saavuttamiseksi.Tätä varten on erityisen tärkeätäa) edistää edelleen aluesuunnittelun mahdollisuuksia keinona helpottaa kestävää kehitystä ja kehittää edelleen Eurooppa 2000+ -ohjelmaa ja avustaa Euroopan alueellisen kehittämisen näkymät -ohjelman kehittämistä perustana päättäjien keskinäisen yksimielisyyden luomiselle muun muassa alakohtaisten kehityspolitiikkojen ympäristövaikutuksista;b) kehittää kaupunkialueisiin liittyvissä kysymyksissä kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa korostetaan erityisesti paikallisten viranomaisten tarvitseman tukea näiden pannessa täytäntöön ohjelmaa ja paikallista Agenda 21 -toimintaohjelmaa;c) edistää kestävään liikenteen kehitykseen tähtääviin aloitteisiin liittyvää paikallisten viranomaisten välistä kokemusten vaihtoa;d) kehittää esittelyohjelma rannikkoalueiden yhdennetystä hoidosta, jotta voidaan osoittaa parempien tiedotus- ja neuvottelujärjestelmien vaikutus kestävän kehityksen toteuttamiseen ja määrittää jatkotoimien tarve yhteisön tasolla ja muilla tasoilla;e) kehittää strategia, jolla rohkaistaan paikallisia kehittämis- ja työllistämisaloitteita, joilla osallistutaan luonnonalueiden säilyttämiseen tarvittaessa rakennerahastojen avulla;f) edistää haavoittuvilla alueilla aavikoitumisen torjuntaa koskevan yleissopimuksen mukaisia toimenpiteitä, joilla keskitytään aavikoitumisen vähentämiseen hoitopolitiikan ja luonnonvarojen kestävän käytön avulla ja sovittamalla paremmin yhteen käynnissä olevia toimintoja sekä levittämällä niitä koskevaa tietoa tehokkaammin.11 artikla Ympäristöteemat Yhteisö kehittää edelleen ohjelman ympäristöteemoihin liittyviä politiikkojaan pitäen lähtökohtana korkeatasoista ympäristönsuojelua ja keskittyy erityisesti sellaiseen näihin aiheisiin liittyvään toimintaan, jota voidaan tehokkaimmin toteuttaa yhteisön tasolla.1) Ilmastonmuutoksen ja otsonikerroksen ohenemisen osalta yhteisö tehostaa ponnistelujaan täyttääkseen ilmastoyleissopimuksen ja Montrealin pöytäkirjan vaatimukset.Tätä varten on erityisen tärkeätäa) kehittää politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen hiilidioksidin (CO2) ja muiden kasvihuonekaasujen Berliinin valtuutuksen mukaisten vähentämistavoitteiden toteuttamiseksi; näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on asetettava tietyt aikarajat, esimerkiksi vuodet 2005, 2010 ja 2020;b) tehostaa otsonikerroksen ohentumista aiheuttavien aineiden osalta yhteisön sääntelytoimia sekä tehostaa tutkimusta, jonka tarkoituksena on löytää sopivia korvaavia aineita mainituille aineille.2) Happamoitumisen ja ilman laadun osalta pyritään erityisesti:a) luomaan ja panemaan täytäntöön strategia, jonka tavoitteena on varmistaa, että happamoitumiselle, rehevöitymiselle ja fotokemiallisille saastuttajille altistumiseen liittyviä kriittisiä kuormia ei ylitetä;b) asettamaan tai parantamaan tiettyihin saastuttajiin liittyviä laatutavoitteita, jolloin pyritään varmistamaan, että ekosysteemien kannalta kriittisiä kuormia/tasoja ei ylitetä, sekä kehittämään yhteiset menettelyt ilman laadun arviointia ja valvontaa varten.3) Vesivarojen suojelun osalta erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että kehitetään kattavat puitteet, joissa määrätään pohjavesiä ja pintavesiä koskevasta integroidusta suunnittelu- ja hoitomenettelystä, jossa keskitytään sekä määrällisiin että laadullisiin näkökohtiin. Lisäksi sillä vaikutetaan Eurooppaa ympäröivien merien kestävään hoitoon.4) Jätehuollon osalta yhteisö toteuttaa toimenpiteitä saattaakseen ajan tasalle jätehuoltostrategiansa ja kehittääkseen sitä Euroopan parlamentin 14 päivänä marraskuuta 1996 antaman päätöslauselman (11) ja neuvoston 24 päivänä helmikuuta 1997 (12) antaman päätöslauselman mukaisesti, mukaan luettuna niissä ehdotettu hierarkia, sekä asiaan kuuluvan lainsäädännön yhteydessä.5) Melun osalta kiinnitetään erityistä huomiota sellaisen melunvähennysohjelman kehittämiseen, jossa voitaisiin kattavasti käsitellä tietojen antamista yleisölle, yleisiä äänialtistusindeksejä ja tavoitteita tuotteista aiheutuvan melun laadulle ja melupäästöille.6) Luonnonsuojelun ja biologisen monimuotoisuuden osalta yhteisö kehittää elämän monimuotoisuuden säilyttämistä ja sen kestävää kehitystä koskevan strategian asiaan liittyvissä yhtä tai useampaa alaa koskevissa suunnitelmissa, ohjelmissa ja politiikoissa, ja se varmistaa muiden politiikkojensa täytäntöönpanon yhteydessä luonnonsuojeluun ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien seikkojen täysimääräisen sisällyttämisen niihin. Myöhempien uudistusten täytäntöönpanon yhteydessä se varmistaa, että niiden vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen arvioidaan. Kesannoinnin käyttöä pysyvien luontovyöhykkeiden uudelleen luomiseen harkitaan. Eläinten muuttoreitit ja puskurivyöhykkeiden asema otetaan huomioon suojelualueita koskevan eurooppalaisen verkon (Natura 2000) yhteydessä ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (13) täytäntöönpanon yhteydessä.7) Riskien ja onnettomuuksien hallinnan yhteydessä on erityisen tärkeääa) tarkastella uudelleen olemassa olevia määräyksiä, jotka koskevat vaarallisten kemikaalien vientiä ja tuontia erityisesti suhteessa ilmoitetun ennakkosuostumuksen periaatteeseen;b) kehittää edelleen toimia maataloudessa ja muualla käytettävien torjunta-aineiden osalta aineiden kestävän käytön varmistamiseksi;c) kehittää ja esittää strategia, joka johtaa muun muassa politiikkojen jatkokehitykseen Agenda 21 -ohjelman täydelliseksi toteuttamiseksi vaarallisten kemikaalien suhteen siten, että huomiota kiinnitetään erityisesti varovaisuusperiaatteeseen, vaaroista käyttäjille annettaviin tietoihin sekä vaarallisten kemikaalien korvaamista tai käytöstä poistamista koskevan työn tehostamiseen; kaikkien vaarallisten kemikaalien turvallista käsittelyä on parannettava;d) laatia toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on nopeuttaa EINECS-luettelon vaarallisten aineiden aiheuttamien riskien arviointia siten, että etusijalle asetetaan vaarallisimmat aineet;e) jatkaa uuden teknologian sääntelykehyksen tarkastelua.8) Yhteisö pyrkii ohjelman mukaisesti toteuttamaan eräitä myönteisiä toimenpiteitä, jotta eläinkokeisiin käytettävien selkärankaisten eläinten määrää voidaan vähentää 50 prosentilla vuoteen 2000 mennessä, sekä jotta saataisiin käytettäväksi eläinten, erityisesti kädellisten käyttöä koskevia eläinkoetilastoja, jolloin lyhyen aikavälin tavoitteena on kieltää luonnosta vangittujen kädellisten käyttö.9) Erityistä huomiota kiinnitetään radioaktiivisen jätteen käsittelyn tilanteesta ja näkymistä Euroopan unionissa laaditun komission neljännen kertomuksen neuvostolle käsittelyyn.10) Sen jälkeen, kun nykyistä yhteisön lainsäädäntöä on tarkasteltu uudelleen Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisehtoja koskevan sopimuksen ja sen 69, 84 ja 112 artiklan mukaisen siirtymäkauden päättymiseen mennessä odotettavissa olevalla tavalla, Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille, että komissio aikoo esittää niille kertomuksen tuon tarkastelun tuloksista ja toimista, joita se on pitänyt tarpeellisina sekä mahdollisista vaikutuksista muun lainsäädännön ja ohjelman kannalta.Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 1998.Euroopan parlamentin puolestaJ. M. GIL-ROBLESPuhemiesNeuvoston puolestaJ. FARNLEITNERPuheenjohtaja(1) EYVL C 140, 11.5.1996, s. 5 ja EYVL C 28, 29.1.1997, s. 18.(2) EYVL C 212, 22.7.1996, s. 1(3) EYVL C 34, 3.2.1997, s. 12(4) Euroopan parlamentin lausunto annettu 13. marraskuuta 1996 (EYVL C 362, 2.12.1996, s. 112), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 17. huhtikuuta 1997 (EYVL C 157, 24.5.1997, s. 12) ja Euroopan parlamentin päätös tehty 17. heinäkuuta 1997 (EYVL C 286, 22.9.1997, s. 208). Euroopan parlamentin päätös tehty 15. heinäkuuta 1998 (EYVL C 292, 21.9.1998), ja neuvoston päätös tehty 20. heinäkuuta 1998.(5) EYVL C 337, 21.12.1992, s. 34(6) EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1(7) EYVL C 167, 2.6.1997, s. 92(8) EYVL C 321, 22.10.1997, s. 1(9) EYVL C 129, 25.4.1997, s. 14(10) EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1(11) EYVL C 362, 2.12.1996, s. 241(12) EYVL C 76, 11.3.1997, s. 1(13) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/62/EY (EYVL L 305, 8.11.1997, s. 42).(1) Komission lausuma 2 artiklan 1 kohdan a alakohdasta (maatalous), YMP:tä koskevat ehdotukset Agenda 2000 -asiakirjan ehdotuksissa komissio esittää, että on tarpeen antaa YMP:lle uutta vauhtia ja heijastella ympäristönsuojeluvaatimusten integroimisesta muihin yhteisön politiikkoihin. Komission ehdotukset EU:n maatalouspolitiikan uudistuksesta muodostavat tällaisen integroidun lähestymistavan. Ne on tarkoitettu varmistamaan, että eurooppalainen maatalousmalli voi olla pitkällä aikavälillä kestävä ja hyödyttää paitsi maatalousalaa niin myös kuluttajia, työllisyyttä, ympäristöä ja koko yhteiskuntaa.Komission ehdotukset muodostavat integroidun lähestymistavan, joka sisältää seuraavat seikat:- vahvistettu maaseudun kehityksen pilari jota on määrä kehittää edelleen tulevaisuudessa siten, että se käsittää vahvistetut maatalous/ympäristötoimenpiteet alueellisten ohjelmien pakollisena osana, alueperustaisen tuen epäedullisilla alueilla harjoitettavan kestävän maatalouden tukemiseksi, metsänhoitotoimet, mukaan luettuna kestävät hoitokäytännöt sekä ympäristökoulutus,- maatalous/ympäristötoimenpiteiden budjettia voidaan laajentaa erityisesti varoista, jotka vapautuvat ympäristöoloihin liittyvän tuen vähennyksen johdosta,- markkinatukihintoihin tehtävät lisäsupistukset, jotka korvataan suorien maksujen nostamisella.Näiden ehdotusten mukaan jäsenvaltiot ovat velvollisia toteuttamaan ympäristötoimenpiteitä, mukaan luettuna toimenpiteet, jotka liittyvät elämän monimuotoisuuden suojeluun, pohjaveteen, juomaveteen ja maisemaan. Tämän velvollisuuden täyttämiseen jäsenvaltiot voivat käyttää kolmea vaihtoehtoa:- maatalous/ympäristötoimenpiteet maatalousohjelmien osana,- velvoittava ympäristölainsäädäntö, jonka valvontaa voidaan tukea vähentämällä suoria maksuja, jos lakia ei noudateta,- erityisten ympäristövaatimusten asettaminen suorien maksujen edellytykseksi markkinaorganisaatioiden puitteissa.Naudanlihan ja maidon tapauksessa osalle maksuista asetetaan kansalliset kokonaismäärärahat, jotka voidaan kytkeä ympäristöstandardeihin. Lisäksi laajaperäistämiskorvausta tehostetaan tiukoin ehdoin.Komissio on vakuuttunut siitä, että hyväksytyksi tultuaan tämä ehdotus valmistaa maaperää kestävämmille maatalouden ja maaseudun kehityksen muodoille Euroopan unionissa.(2) Komission lausuma 2 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta ympäristövastuusta Komissio hyväksyy työohjelmansa mukaisesti piakkoin valkoisen kirjan ympäristövastuusta. Tässä valkoisessa kirjassa käsitellään tarvetta yhteisön tätä alaa koskevaksi lainsäädännöksi erityisesti puitedirektiivin muodossa.(3) Komission lausuma 4 artiklan toisen kappaleen d-g kohdassa tarkoitetusta täytäntöönpanon valvonnasta Komissio esittää yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioiden toiminnasta yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan osalta sekä yhteisön lainsäädännön noudattamisen valvonnasta annettavan vuosikertomuksen kyseisessä laajennetussa jaksossa ja liitteissä että ympäristöä koskevassa vuosikertomuksessaan. Yksityiskohdat sisältävät muun muassa tietoja saaduista valituksista, komission tutkimien tapausten lukumäärästä, tuomioistuimeen vietyjen tapausten määrästä, tuomioistuimen päätöksistä ja komission mahdollisesti toteuttamista toimista.(4) Komission lausuma 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta jätehuollosta Komissio kehittää tarpeen mukaan edelleen yhteisön jätehuoltoperiaatteiden hierarkiaa, ja aloitteita harkitessaan se kunnioittaa tämän hierarkian ihanteellista käyttöä.


Avis juridique important

|

32003D0479

2003/479/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2003, neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä sekä 25 päivänä kesäkuuta 1997 ja 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehtyjen päätösten ja päätösten 2001/41/EY ja 2001/496/YUTP kumoamisesta

Virallinen lehti nro L 160 , 28/06/2003 s. 0072 - 0080

Neuvoston päätös,tehty 16 päivänä kesäkuuta 2003,neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä sekä 25 päivänä kesäkuuta 1997 ja 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehtyjen päätösten ja päätösten 2001/41/EY ja 2001/496/YUTP kumoamisesta(2003/479/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston pääsihteeristön, jäljempänä "pääsihteeristö", olisi voitava hyödyntää pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettavien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä "kansalliset asiantuntijat", ja pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten sotilashenkilöiden, jäljempänä "palvelukseen siirretty sotilashenkilö", korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla.(2) Tämän päätöksen tarkoituksena on edistää eurooppalaisia politiikkoja koskevan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa ottamalla pääsihteeristön palvelukseen tilapäisesti kansallisten hallintojen asiantuntijoita. Sillä pyritään myös varmistamaan läheisempi yhteistyö neuvoston ja kansallisten hallintojen tai kansainvälisten järjestöjen kesken ottamalla niiden henkilöstöä tilapäisesti pääsihteeristön palvelukseen.(3) Kansallisten asiantuntijoiden olisi tultava jäsenvaltioiden hallinnosta tai ministeriöistä taikka kansainvälisistä järjestöistä.(4) Tässä päätöksessä vahvistettujen, kansallisia asiantuntijoita ja palvelukseen siirrettyjä sotilashenkilöitä koskevien oikeuksien ja velvollisuuksien pitäisi taata, että he toimivat tehtäviään suorittaessaan ainoastaan pääsihteeristön edun mukaisesti.(5) Koska kansallisten asiantuntijoiden ja palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden tehtävä on määräaikainen ja heidän asemansa poikkeuksellinen, heidän ei pitäisi suorittaa tehtäviä, jotka kuuluvat pääsihteeristölle sen julkisoikeudellisen erityisaseman perusteella.(6) Tässä päätöksessä olisi vahvistettava kaikki kansallisia asiantuntijoita ja palvelukseen siirrettyjä sotilashenkilöitä koskevat työsuhteen ehdot ja sitä olisi sovellettava riippumatta siitä, mistä kulujen kattamiseksi tarvittavat määrärahat ovat peräisin.(7) Pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten siirrettävien sotilashenkilöiden osalta olisi vahvistettava erityissäännöksiä.(8) Koska näillä säännöillä korvataan ne, jotka on vahvistettu 25 päivänä kesäkuuta 1997 ja 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyillä päätöksillä sekä päätöksillä 2001/41/EY ja 2001/496/YUTP, nämä päätökset olisi kumottava,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET1 artiklaSoveltamisala1. Näitä sääntöjä sovelletaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten hallintojen pääsihteeristön yksiköiden palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin kansallisiin asiantuntijoihin. Niitä sovelletaan myös jonkin kansainvälisen järjestön pääsihteeristön yksiköiden palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin asiantuntijoihin.2. Henkilöt, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, pysyvät työnantajansa palveluksessa koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan, ja tämä työnantaja maksaa edelleen heidän palkkansa.3. Pääsihteeristö päättää tarpeen mukaan ja talousarvion asettamissa puitteissa kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamisesta. Varapääsihteeri vahvistaa tätä palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.4. Kansallisen asiantuntijan on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, jollei varapääsihteeri myönnä tästä poikkeusta. Tällaista poikkeusta ei voida myöntää yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla. Kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottaminen toteutetaan jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti. Jäsenvaltiot ja pääsihteeristö toimivat yhteistyössä varmistaakseen mahdollisuuksien mukaan miesten ja naisten välisen tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattamisen.5. Määräaikaisesta palvelukseen ottamisesta sovitaan kirjeenvaihdolla, jonka osapuolina ovat toisaalta pääsihteeristön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja ja toisaalta asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto tai kansainvälinen järjestö. Kirjeenvaihtoon liitetään pääsihteeristön palvelukseen otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat säännöt.2 artiklaMääräaikaisen palvelukseen ottamisen kesto1. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen on oltava kestoltaan vähintään kuusi kuukautta ja enintään kaksi vuotta. Palvelukseen ottamista voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään neljä vuotta.2. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen aiottu kesto on vahvistettava sen alkaessa 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla kirjeenvaihdolla. Samaa menettelyä sovelletaan määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennettäessä.3. Jos kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti pääsihteeristön palveluksessa, hänet voidaan ottaa uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tällaisten henkilöiden pääsihteeristön yksiköissä tapahtuvan työskentelyn enimmäisaikoja koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti, ja aina seuraavin ehdoin:a) kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen ottamista koskevat ehdot;b) uusi määräaikainen palvelukseen ottaminen voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisestä on kulunut vähintään kuusi vuotta; jos kansallisen asiantuntijan kanssa on ensimmäisen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päätyttyä tehty erillinen jatkosopimus, tämä kuuden vuoden jakso lasketaan alkavaksi viimeksi mainitun sopimuksen päättymisestä. Tämä säännös ei estä pääsihteeristöä hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen ottamista, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen ottaminen on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen ottamisen kesto ei voi ylittää aikaa, joka on neljän vuoden jaksosta jäänyt aiemmin käyttämättä.3 artiklaAsemapaikkaKansalliset asiantuntijat sijoitetaan Brysseliin tai johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon.4 artiklaTehtävät1. Kansallinen asiantuntija avustaa pääsihteeristön virkamiehiä tai väliaikaisia toimihenkilöitä ja suorittaa hänelle osoitetut tehtävät.Hänen tehtävänsä määritellään pääsihteeristön ja sen hallinnon, josta hänet siirretään määräaikaiseen palvelukseen, välisellä sopimuksella pääsihteeristön edun mukaisesti ja hakijan ammattitaito huomioiden.2. Kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin ja kokouksiin vain, josa) hän matkustaa yhdessä pääsihteeristön virkamiehen tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; taib) jos hän matkustaa yksin, hän toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi.Asianomaisen yksikön pääjohtaja voi erityisolosuhteissa myöntää poikkeuksen tästä säännöstä antamalla kansalliselle asiantuntijalle erityisen valtuutuksen ja varmistettuaan, että mitään eturistiriidan mahdollisuutta ei ole. Kansallinen asiantuntija ei voi tehdä pääsihteeristön puolesta sitoumusta kolmanteen osapuoleen nähden, ellei hänelle ole annettu asianomaisen yksikön pääjohtajan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin nimissä tähän antamaa erityisvaltuutusta.3. Pääsihteeristö on yksin vastuussa kansallisen asiantuntijan suorittamien tehtävien hyväksymisestä.4. Asianomaisten pääsihteeristön yksiköiden, kansallisen asiantuntijan työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on tehtävä kaikkensa, jotta tehtäviin, joita kansallinen asiantuntija suorittaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana, ei liity eturistiriitoja ja ettei tällaisia eturistiriitoja synny. Tätä varten pääsihteeristö ilmoittaa hyvissä ajoin kansalliselle asiantuntijalle ja hänen työnantajalleen kansallisen asiantuntijan aiotuista tehtävistä ja pyytää kansallista asiantuntijaa ja työnantajaa vahvistamaan kirjallisesti, että heillä ei ole tiedossaan mitään syitä, joiden vuoksi kansallinen asiantuntija ei voisi ottaa näitä tehtäviä hoitaakseen. Kansallista asiantuntijaa on erityisesti kehotettava ilmoittamaan kaikista eturistiriidoista, joita voi syntyä hänen perhetilanteensa (erityisesti hänen lähiomaistensa ammattitoiminnan taikka hänen tai lähiomaisten merkittävien taloudellisten kytkösten) ja niiden tehtävien välillä, joita hänen on tarkoitus hoitaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana.Työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on sitouduttava ilmoittamaan pääsihteeristölle sellaisista määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana tapahtuvista muutoksista, jotka voivat aiheuttaa tai synnyttää eturistiriidan.5. Kansallisesta asiantuntijasta on pyydettävä luotettavuusselvitys ennen määräaikaiseen palvelukseen ottamista, jos pääsihteeristö katsoo, että kansalliselle asiantuntijalle osoitettujen tehtävien luonne edellyttää erityisiä turvallisuuteen liittyviä varotoimia.6. Jollei 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä noudateta, pääsihteeristöllä on oikeus päättää kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen ottaminen 8 artiklan mukaisesti.5 artiklaOikeudet ja velvollisuudet1. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana kansallista asiantuntijaa koskee seuraava:a) kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan neuvoston edun mukaisesti;b) kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa;c) jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu;d) kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman pääsihteeristössä voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Tätä lupaa ei voida evätä kuin siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan Euroopan unionin edut;e) kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat pääsihteeristölle;f) kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen siitä häiriinny;g) kansallisen asiantuntijan on avustettava siinä yksikössä toimivia esimiehiään, jonka palvelukseen hänet on määräaikaisesti otettu ja annettava heille neuvoja; hän on vastuussa näille esimiehille hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta;h) kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle.2. Sekä määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana että sen päätyttyä kansallisen asiantuntijan on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten seikkojen ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille henkilöille mitään laillisesti julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja eikä käyttää niitä omaksi hyödykseen.3. Kansallinen asiantuntija on määräaikaisen palvelukseen ottamisen päätyttyä edelleen velvollinen toimimaan tehtäviensä edellyttämällä tavalla ja vaitiolovelvollisuutta noudattaen siltä osin kuin on kyse hänelle uskottujen uusien tehtävien hoidosta tai tietyn toimen tai etujen vastaanottamisesta.Tämän vuoksi kansallisen asiantuntijan on määräaikaista palvelukseen ottamista seuraavien kolmen vuoden ajan ilmoitettava viipymättä pääsihteeristölle sellaisista toimista ja tehtävistä, jotka hänen on suoritettava työnantajalleen ja jotka voivat johtaa sellaiseen eturistiriitaan, joka liittyy hänen määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana suorittamiensa tehtävien hoitoon.4. Kansallisen asiantuntijan on noudatettava pääsihteeristössä voimassa olevia turvallisuussääntöjä.5. Jos kansallinen asiantuntija määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana jättää noudattamatta tämän artiklan säännöksiä, pääsihteeristö voi päättää määräaikaisen palvelukseen ottamisen 8 artiklan nojalla.6 artiklaTaso, ammattikokemus ja kielitaito1. Pääsihteeristön määräaikaiseen palvelukseen voidaan ottaa kansallinen asiantuntija, jolla on vähintään kolmen vuoden kokoaikainen työkokemus hallinnollisista tehtävistä, tieteen tai tekniikan alan tehtävistä taikka neuvonta- tai valvontatehtävistä tasolla, joka vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa määriteltyjä A- ja B-ura-alueita. Kansallisen asiantuntijan työnantajan on toimitettava pääsihteeristölle ennen määräaikaista palvelukseen ottamista selvitys kansallisen asiantuntijan työtehtävistä kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden ajalta.2. Kansallisella asiantuntijalla on oltava jossakin yhteisön kielessä perusteellinen kielitaito ja toisessa yhteisön kielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.7 artiklaMääräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttäminen1. Pääsihteeristö voi sallia määräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttämisen ja vahvistaa sitä koskevat edellytykset. Keskeytyksen aikana:a) ei 15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia suoriteta;b) 18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu pääsihteeristön pyynnöstä.2. Pääsihteeristö ilmoittaa asiasta kansallisen asiantuntijan työnantajalle.8 artiklaMääräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyminen1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, määräaikainen palvelukseen ottaminen voidaan päättää pääsihteeristön tai kansallisen asiantuntijan työnantajan pyynnöstä kolme kuukautta edeltäkäsin annettavalla ilmoituksella. Se voidaan myös päättää kansallisen asiantuntijan pyynnöstä samalla kolmen kuukauden irtisanomisajalla edellyttäen, että pääsihteeristö hyväksyy pyynnön.2. Määräaikainen palvelukseen ottaminen voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää ilman irtisanomista:a) kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat;b) kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä pääsihteeristön ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennainen henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekäc) pääsihteeristön toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Asianomaiselle on annettava ennalta mahdollisuus esittää vastineensa.3. Jos määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy 2 kohdan c alakohdan nojalla, pääsihteeristö ilmoittaa asiasta työnantajalle välittömästi.II LUKU TYÖEHDOT9 artiklaSosiaaliturva1. Ennen määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkamista on sen työnantajan, jonka palveluksessa määräaikaisesti palvelukseen otettava kansallinen asiantuntija on, toimitettava pääsihteeristölle todistus siitä, että kyseiseen julkishallintoon tai kansainväliseen järjestöön sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan edelleen kyseiseen kansalliseen asiantuntijaan koko hänen määräaikaisen palvelukseen ottamisensa ajan ja että tämä julkishallinto tai kansainvälinen järjestö vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.2. Kansallinen asiantuntija vakuutetaan tapaturmariskejä vastaan hänen palveluksensa alkamispäivästä lähtien. Pääsihteeristö antaa kansalliselle asiantuntijalle tämän vakuutusturvan ehdot päivänä, jona tämä käy henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä määräaikaiseen palvelukseen ottamiseen liittyvien muodollisuuksien hoitamista varten.10 artiklaTyöaika1. Pääsihteeristössä voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä sovelletaan kansalliseen asiantuntijaan. Apulaispääsihteeri voi muuttaa näitä sääntöjä pääsihteeristön tarpeiden mukaisesti.2. Kansallisen asiantuntijan työ on kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan. Saatuaan pääosastolta asianmukaisesti perustellun pyynnön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja voi, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista, antaa kansalliselle asiantuntijalle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti sen jälkeen, kun hänen työnantajansa on antanut tähän luvan.3. Jos osa-aikatyöhön on annettu lupa, kansallisen asiantuntijan on työskenneltävä vähintään puolet tavanomaisesta työajasta.4. Kansallinen asiantuntija voi noudattaa liukuvaa työaikaa vain sen pääsihteeristön yksikön luvalla, johon hänet on sijoitettu. Luvasta on ilmoitettava henkilöstön ja hallinnon pääosaston asianomaiselle yksikölle.5. Kansalliselle asiantuntijalle voidaan myöntää pääsihteeristössä sovellettavat vuorotyökorvaukset.11 artiklaSairaudesta ja tapaturmasta johtuva poissaolo1. Jos kansallinen asiantuntija on kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, hänen on mahdollisimman pian ilmoitettava siitä esimiehelleen ja kerrottava olinpaikkansa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää, ja häntä voidaan vaatia käymään pääsihteeristön järjestämässä lääkärintarkastuksessa.2. Jos kansallinen asiantuntija on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden tai tapaturman vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista.3. Jos sairausloma kestää yli kuukauden tai on pidempi kuin kansallisen asiantuntijan kertynyt palvelusaika riippuen siitä, kumpi on pidempi, 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksaminen keskeytetään ilman eri toimenpiteitä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos kyse on raskauteen liittyvästä sairaudesta. Sairausloma voi jatkua enintään määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymiseen asti.4. Jos kansallinen asiantuntija kuitenkin saa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestäessä työhön liittyvän vamman, hänelle maksetaan 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut korvaukset täysimääräisesti koko työkyvyttömyyden ajan siihen asti, kun määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy.12 artiklaVuosiloma, erityislomat ja vapaapäivät1. Kansallisella asiantuntijalla on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti (30 päivää kalenterivuotta kohti).2. Yksikön, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, on hyväksyttävä lomat ennakolta.3. Kansalliselle asiantuntijalle voidaan perustellusta hakemuksesta myöntää erityislomia seuraavasti:- kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää,- puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,- puolison kuolema: neljä päivää,- ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa,- ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää,- lapsen syntymä: kaksi päivää,- lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa,- lapsen kuolema: neljä päivää.4. Pääsihteeristö voi kansallisen asiantuntijan työnantajan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä myöntää kansalliselle asiantuntijalle erityislomaa enintään kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti. Asiaa koskevat pyynnöt käsitellään tapauskohtaisesti.5. Osa-aikatyön tapauksessa vuosiloman kestoa lyhennetään vastaavasti.6. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä käyttämättä olevista lomapäivistä ei makseta korvausta.13 artiklaÄitiysloma1. Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään synnytyksen johdosta 16 viikon pituinen äitiysloma, jonka aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.2. Imettävälle kansalliselle asiantuntijalle voidaan pyynnöstä ja asiaa koskevan lääkärintodistuksen perusteella myöntää enintään neljän viikon erityisloma äitiysloman päättymisestä lukien. Tänä aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.3. Jos kansallinen asiantuntija on työnantajansa kotimaan lainsäädännön perusteella oikeutettu pidempään äitiyslomaan, määräaikainen palvelukseen ottaminen keskeytetään pääsihteeristön myöntämän loman ylittävän jakson ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.4. Vaihtoehtoisesti kansallinen asiantuntija voi hakea määräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttämistä koko äitiys- ja imetysloman ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.14 artiklaHallinto ja valvontaLomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa pääsihteeristön hallinto. Työaikojen ja poissaolojen valvonnasta vastaa se pääosasto tai yksikkö, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.III LUKU KORVAUKSET JA KULUT15 artiklaOleskelukorvaukset1. Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan päivärahaa. Jos asuinpaikkakunnan ja asemapaikan välimatka on enintään 150 kilometriä, päivärahan määrä on 26,78 euroa. Jos välimatka on yli 150 kilometriä, päivärahan määrä on 107,1 euroa.2. Jos pääsihteeristö tai työnantaja ei ole korvannut kansallisen asiantuntijan muuttokuluja, hänelle maksetaan kuukausittain lisäkorvaus alla olevan taulukon mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>Korvaus maksetaan kuukausittain jälkikäteen.3. Nämä korvaukset maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, äitiysloman, erityisloman ja pääsihteeristön myöntämien vapaapäivien ajalta.4. Päivärahan määrä on 26,78 euroa, jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen ottamista päättyvän kolmen vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon tilannetta, joka aiheutuu kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.5. Kun kansallinen asiantuntija aloittaa tehtävänsä, hänelle maksetaan yhdessä erässä ennakkoon oleskelukorvaukset 75 päivän ajalta eikä tältä jaksolta enää myöhemmin makseta päivärahaa. Jos kansallisen asiantuntijan tehtävät päättyvät ennen tämän jakson päättymistä, kansallisen asiantuntijan on palautettava summa, joka lasketaan sen mukaan, paljonko jaksosta on jäljellä.6. Pääsihteeristölle ilmoitetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä kaikki kansallisen asiantuntijan saamat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin rinnastettavat korvaukset. Nämä vähennetään pääsihteeristön mainitun 1 kohdan mukaisesti maksamasta korvauksesta.7. Oleskelukorvaukset tarkistetaan kerran vuodessa Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.8. Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan tässä artiklassa tarkoitetut oleskelukorvaukset voidaan hallinnosta ja protokollasta vastaavan pääjohtajan perustellulla päätöksellä korvata vuokralisällä, jos tämä on perusteltua asemapaikkamaan erityisolojen vuoksi.16 artiklaKiinteämääräinen lisäkorvaus1. Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on määrältään yhtä suuri kuin erotus hänen työnantajansa maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta) ja pääsihteeristön maksamien oleskelukorvausten yhteenlasketun määrän ja palkkaluokan A 8 tai B 5 ensimmäisellä tasolla maksettavan peruspalkan välillä, sen henkilöstösäännöissä määritellyn ura-alueen mukaan, johon hänet rinnastetaan. Tätä korvausta ei kuitenkaan myönnetä, jos määräaikaisesti palvelukseen otetun kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta.2. Tämän korvauksen määrä tarkistetaan kerran vuodessa yhteisöjen virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.17 artiklaAsuinpaikkakunta1. Näissä säännöissä asuinpaikkakunnalla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija työskenteli työnantajansa palveluksessa välittömästi ennen määräaikaista palvelukseen ottamista. Asemapaikalla tarkoitetaan sen pääsihteeristön yksikön toimipaikkaa, johon kansallinen asiantuntija sijoitetaan. Sekä asuinpaikkakunta että asemapaikka on mainittava 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.2. Jos pääsihteeristön yksikön palvelukseen määräaikaisesti otettava kansallinen asiantuntija jo työskentelee tilapäisesti työnantajansa palveluksessa muualla kuin sillä paikkakunnalla, jolla tämän päätoimipaikka sijaitsee, asuinpaikkakunnaksi katsotaan se paikkakunta, joka sijaitsee lähimpänä asemapaikkaa.3. Asemapaikka katsotaan asuinpaikkakunnaksia) jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen ottamista päättyneen kolmen vuoden jakson aikana joko asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan; taib) jos asemapaikka on kansallisen asiantuntijan puolison tai hänen huollettavanaan olevan lapsen pääasiallinen asuinpaikkakunta silloin, kun pääsihteeristö esittää määräaikaista palvelukseen ottamista koskevan pyynnön.Tätä säännöstä sovellettaessa kansallisen asiantuntijan, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta, katsotaan asuvan viimeksi mainitussa paikassa.4. Tätä artiklaa sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.18 artiklaMatkakulut1. Kansallisella asiantuntijalla, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee yli 150 kilometrin päässä asemapaikasta, on oikeus saada korvaus matkakuluista, jotka aiheutuvat:a) hänelle itselleen- matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkaessa,- matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä; sekäb) hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että pääsihteeristö korvaa muuttokustannukset- määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkaessa matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan,- määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.2. Jollei matkaa tehdä lentäen, korvaus on kiinteämääräinen ja rajoittuu toisen luokan junalipun hintaan ilman lisämaksuja. Tämä koskee myös autolla tehtäviä matkoja. Jos junamatkan pituus on yli 500 kilometriä tai jos tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, lentomatka voidaan korvata alennushintaan (PEX tai APEX) perustuvien todellisten kulujen mukaan lentolippujen ja tarkastuskorttien esittämistä vastaan.3. Edellä 1 kohdan säännöksistä poiketen kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa työskentelevänsä määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisen jälkeen muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada edellä mainittujen enimmäismäärien puitteissa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta tälle paikkakunnalle. Tämä korvaus voi olla enintään samansuuruinen kuin se korvaus, johon kansallinen asiantuntija on oikeutettu, jos hän palaa asuinpaikkakunnalle.4. Jos kansallinen asiantuntija on muuttanut asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan, hän saa vuosittain kiinteämääräisen korvauksen kuluista, jotka aiheutuvat sekä hänen että hänen puolisonsa ja huollettavanaan olevien lastensa edestakaisesta matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.19 artiklaMuuttokulut1. Jollei 15 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen soveltamisesta muuta johdu, kansallinen asiantuntija voi, saatuaan siihen etukäteen pääsihteeristön luvan, siirtää henkilökohtaisen irtaimistonsa asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan pääsihteeristön kustannuksella niiden pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti, jotka koskevat muuttokulujen korvaamista, edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:a) kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen ottaminen kestää aluksi kaksi vuotta;b) kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta;c) muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkamisesta;d) lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää,e) työnantaja ei korvaa muuttokuluja;f) kansallinen asiantuntija esittää pääsihteeristölle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja;2. Jollei 3 ja 4 kohdasta muuta johdu ja jos pääsihteeristö on korvannut asemapaikkaan muuttamisesta aiheutuneet kulut, kansallisella asiantuntijalla on, saatuaan siihen etukäteen luvan, oikeus saada määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä korvaus niistä kuluista, jotka aiheutuvat muuttamisesta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, pääsihteeristössä sillä hetkellä voimassa olevien, muuttokulujen korvaamista koskevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että 1 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut edellytykset ja seuraavat ehdot täyttyvät:a) muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymistä; sekäb) muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisestä.3. Kansallisella asiantuntijalla, jonka määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy hänen omasta tai työnantajan pyynnöstä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut sen alkamisesta, ei ole oikeutta asuinpaikkakunnalle muuttamisesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen.4. Kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada korvaus kuluista, jotka aiheutuvat muutosta tälle paikkakunnalle, kuitenkin vain siihen määrään asti, joka olisi maksettu, jos kansallinen asiantuntija olisi muuttanut asuinpaikkakunnalle.20 artiklaVirkamatkat ja niistä aiheutuvat kulut1. Kansallinen asiantuntija voidaan määrätä virkamatkalle 4 artiklan mukaisesti.2. Virkamatkakulut korvataan pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.21 artiklaKoulutusKansallinen asiantuntija voi osallistua pääsihteeristön järjestämään koulutukseen, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista. Päätettäessä, annetaanko kansalliselle asiantuntijalle lupa osallistua kursseille, on otettava huomioon kansallisen asiantuntijan kohtuullinen etu erityisesti hänen määräaikaiseen palvelukseen ottamisensa jälkeisen ammattiuransa kannalta.22 artiklaHallinnolliset säännökset1. Kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava määräaikaisen palvelukseen ottamisensa ensimmäisenä päivänä henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä tarvittavien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamista varten. Hän voi aloittaa tehtävässään joko kuukauden ensimmäisenä tai kuudentenatoista päivänä.2. Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava asemapaikassaan sijaitsevassa pääsihteeristön toimivaltaisessa yksikössä.3. Pääsihteeristön toimivaltainen yksikkö suorittaa maksut euroina asemapaikassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.IV LUKU SÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN PALVELUKSEEN SIIRRETTYIHIN KANSALLISIIN SOTILASHENKILÖIHIN23 artiklaPalvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin sovellettavat säännötJollei 24-33 artiklasta muuta johdu, näitä sääntöjä sovelletaan myös pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten palvelukseen siirrettäviin sotilashenkilöihin Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/YUTP/80(1) mukaisesti.24 artiklaEdellytyksetPalvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin. Heidän on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.25 artiklaPalvelukseen ottaminenPoiketen 1 artiklan 3 kohdan toisen virkkeen säännöksistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri vahvistaa palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.26 artiklaKirjeenvaihtoEdellä 1 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa kirjeenvaihdon osapuolina ovat korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ja asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto.27 artiklaMääräaikaisen palvelukseen siirron kesto1. Edellä 2 artiklan 1 kohdasta poiketen määräaikaisen palvelukseen siirron keston on oltava vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta ja sitä voidaan pidentää perättäin enintään neljän vuoden kokonaisajaksi.2. Edellä 2 artiklan 3 kohdan b alakohdasta poiketen uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi, olosuhteiden salliessa ja korkeana edustajana toimivan pääsihteerin suostumuksella, alkaa uudelleen vasta, kun edellisen siirron päättymisestä on, poikkeustapauksia lukuun ottamatta, kulunut vähintään kolme vuotta.28 artiklaTehtävätEdellä 4 artiklan 1 kohdasta poiketen palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt vastaavat korkeana edustajana toimivan pääsihteerin alaisuudessa heille päätöksen 2001/80/YUTP liitteen mukaisesti annetuista tehtävistä ja toiminnoista.29 artiklaSitoumukset ulkopuolisia kohtaanEdellä 4 artiklan 2 kohdasta poiketen palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt eivät pääsihteeristön puolesta voi tehdä ulkopuoliseen tahoon kohdistuvia sitoumuksia, ellei korkeana edustajana toimivan pääsihteerin erityisesti antamasta valtuutuksesta toisin johdu.30 artiklaLuotettavuusselvitysEdellä 4 artiklan 5 kohdasta poiketen on 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrättävä palvelukseen siirrettyä sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.31 artiklaAmmattikokemusEdellä 6 artiklan 1 kohdasta poiketen pääsihteeristön palvelukseen voidaan siirtää suunnittelu- tai tutkimustason sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.32 artiklaMääräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen ja päättyminen1. Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri antaa luvan soveltaa 7 artiklaa palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.2. Edellä 8 artiklasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää, jos se on pääsihteeristön tai palvelukseen siirretyn sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.33 artiklaVelvollisuuksien vakava rikkominen1. Edellä 8 artiklan 3 kohdasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen palvelukseen siirretty sotilashenkilö on. Tämän päätöksen seurauksena ei 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuja korvauksia myönnetä.Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos korkeana edustajana toimiva pääsihteeri katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Edellä 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.2. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi ilmoittaa kansallisille viranomaisille tapauksista, joissa palvelukseen siirretty sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.3. Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.34 artiklaTyöaikaEdellä 10 artiklan 2 kohdan toista virkettä ei sovelleta palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.35 artiklaErityislomaEdellä 12 artiklan 4 kohdasta poiketen pääsihteeristö voi myöntää ylimääräistä palkatonta erityislomaa työnantajan antamaa koulutusta varten tämän asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.36 artiklaKorvauksetEdellä 15 artiklan 1 kohdasta ja 16 artiklasta poiketen voidaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrätä, ettei kyseisissä säännöksissä säädettyjä korvauksia makseta.37 artiklaAsuinpaikkakunta1. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikkakunnaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen asuinpaikkakuntansa 17 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa sijaitsee enintään 150 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta.2. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen puolisonsa tai lastensa 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu pääasiallinen asuinpaikkakunta sijaitsee muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hänen asemapaikkansa sijaitsee.V LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET38 artiklaKumoaminenKumotaan seuraavat päätökset:- neuvoston pääsihteeristön (oikeus- ja sisäasioiden pääosaston) palvelukseen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamista koskevan ohjelman toteuttamiseksi määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelmästä 25 päivänä kesäkuuta 1997 tehty neuvoston päätös,- Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden alan säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa koskevan yhteisen arvioinnin suorittamiseksi neuvoston pääsihteeristön (oikeus- ja sisäasioiden pääosaston) palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelmästä 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehty neuvoston päätös,- Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten sekä kansallisten hallintovirkamiesten ja kansainvälisten järjestöjen virkamiesten vaihtojärjestelmän puitteissa neuvoston pääsihteeristöön palvelukseen määrättäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelystä 22 päivänä joulukuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2001/41/EY(2), ja- neuvoston pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä 25 päivänä kesäkuuta 2001 tehty neuvoston päätös 2001/496/YUTP(3).39 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan kaikkiin uusiin määräaikaisiin palvelukseen ottamisiin ja siirtoihin sekä määräaikaisen palvelukseen ottamisen ja siirron pidennyksiin sen voimaantuloa seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä.Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Papandreou(1) EYVL L 27, 30.1.2001, s. 7.(2) EYVL L 11, 16.1.2001, s. 35, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2002/34/EY (EYVL L 15, 17.1.2002, s. 29).(3) EYVL L 181, 4.7.2001, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2002/34/EY.


title: Neuvoston päätös 2014/475/YUTP, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2014 , rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta

text:
               19.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 214/28

         NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/475/YUTP,
   annettu 18 päivänä heinäkuuta 2014,
   rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/145/YUTP (1).

               (2)

               Ukrainan tilanteen vakavuus huomion ottaen edellytykset varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämiselle olisi ulotettava koskemaan oikeushenkilöitä, yhteisöjä tai elimiä, jotka tukevat aineellisesti tai taloudellisesti toimia, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia tai itsenäisyyttä.

               (3)

               Unionin lisätoimet ovat tarpeen näiden toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön.

               (4)

               Päätös 2014/145/YUTP olisi näin ollen muutettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Korvataan päätöksen 2014/145/YUTP 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

      ”1.   Jäädytetään kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka kuuluvat liitteessä luetelluille seuraaville tahoille tai ovat niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa:

                  —

                  luonnolliset henkilöt, jotka ovat vastuussa sellaisista toimista tai politiikoista tai tukevat aktiivisesti tai panevat täytäntöön sellaisia toimia tai politiikkoja, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä tai Ukrainan vakautta ja turvallisuutta tai jotka estävät kansainvälisten järjestöjen työskentelyn Ukrainassa, sekä heihin yhteydessä olevat luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet,

                  —

                  oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka tukevat aineellisesti tai taloudellisesti toimia, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia tai itsenäisyyttä, tai

                  —

                  Krimillä tai Sevastopolissa olevat oikeudelliset henkilöt, yhteisöt tai elimet, joiden omistusoikeus on siirretty Ukrainan lainsäädännön vastaisesti, taikka oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet,

            jotka ovat hyötyneet tällaisesta siirrosta.”

   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. GOZI

      (1)  Neuvoston päätös 2014/145/YUTP, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta (EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16).


Avis juridique important

|

31989D0382

89/382/ETY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 1989, Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta

Virallinen lehti nro L 181 , 28/06/1989 s. 0047 - 0047 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 19 s. 0021  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 19 s. 0021

NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 19 päivänä kesäkuuta 1989,Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta (89/382/ETY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan ydinenergiayhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission laatiman päätösluonnoksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),sekä katsoo, ettätilastotieteen alalla tehtyjen ensisijaisten toimintasuunnitelmien toimeenpano: Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelma 1989 1992:sta 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehty neuvoston päätös(2) korostaa tarvetta yleiseen ja yhtenäiseen tilasto-ohjelmaan Euroopan yhteisöjen tavoitteiden kannattamiseksi,tilasto-ohjelman toteuttaminen vaatii yhteisön tarpeisiin vastaavia päätöksiä, tarpeiden ensisijaisuuden päättämistä ja jäsenvaltioiden ja komission olemassa olevaa tiivistä yhteistyötä vahvistavien menettelytapojen toteuttamista,tämän yhteistyön toteuttamiseksi olisi perustettava komitea, jonka tehtävänä on avustaa komissiota Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmien toteuttamisessa, jaon toivottavaa, että tämä yhteistyö laajenee kaikille Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmien kattamille aloille,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Perustetaan tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä 'komitea`, joka muodostuu jäsenvaltioiden tilastolaitosten edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja (Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston pääjohtaja).2 artikla Komitea avustaa komissiota monivuotisten tilasto-ohjelmien yleisessä koordinoinnissa, jotta varmistetaan, että toteutettavat toimet ovat yhtenäisiä kansallisissa tilasto-ohjelmissa päätettyjen toimien kanssa.3 artikla Komission on kuultava komiteaa:a) toimissa, joita se aikoo toteuttaa saavuttaakseen kansallisissa monivuotisissa tilasto-ohjelmissa tarkoitetut tavoitteet, sekä keinoista ja aikatauluista niiden saavuttamiseksi;b) monivuotisten tilasto-ohjelmien kehittämisessä;c) kaikissa muissa kysymyksissä, erityisesti metodologiaan liittyvissä, joita tilasto-ohjelmien luominen tai toteuttaminen aiheuttaa ja jotka puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä saattaa sen käsiteltäviksi.4 artikla Päätöksen 87/373/ETY(3) mukaisesti komitea huolehtii lisäksi sille tilastoalalle annettujen neuvoston säännösten mukaan kuuluvista tehtävistä näissä säännöksissä annettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.5 artikla Komitea laatii joka vuosi lausunnon, joka sisältää tilinpäätöksen sen tarkasteltaviksi annetuista tilastotöistä. Komissio antaa tämän lausunnon tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.6 artikla Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 1989.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaC. SOLCHAGA CATALAN(1) EYVL N:o C 158, 26.6.1989(2) EYVL N:o C 162, 29.6.1989, s. 1(3) EYVL N:o L 197, 18.7.1987, s. 33