title: 2008/785/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä lokakuuta 2008 , koulutukseen, audiovisuaalialaan ja kulttuuriin liittyvää yhteisön toimintaa hallinnoivan koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti tehdyn päätöksen 2005/56/EY muuttamisesta

text:
               10.10.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 269/11

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 9 päivänä lokakuuta 2008,
   koulutukseen, audiovisuaalialaan ja kulttuuriin liittyvää yhteisön toimintaa hallinnoivan ”koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston” perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti tehdyn päätöksen 2005/56/EY muuttamisesta
   (2008/785/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin komission päätöksellä 2005/56/EY (2). Se hallinnoi koulutukseen, audiovisuaalialaan ja kulttuuriin liittyviä yhteisön toimia, mukaan luettuina hankkeet, joita rahoitetaan ulkoisen avun alalla toteutettavista Euroopan politiikan välineistä, yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta sekä tiettyjen sellaisten sopimusten nojalla, joita yhteisö on tehnyt Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa.

               (2)

               Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmas vaihe (Tempus III) päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006. Komissio päätti jatkaa tätä toimea vuosiksi 2007–2013 (Tempus IV) ja rahoittaa sitä ulkoisen avun alaan liittyvän Euroopan politiikan kolmen välineen avulla eli liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä sekä kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä.

               (3)

               Euroopan yhteisön yhdessä Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa toteuttamien aloitteiden pohjalta komissio päätti lisäksi vahvistaa koulutus- ja nuorisoalan yhteistyötä teollistuneiden maiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa.

               (4)

               Komission teettämä huhtikuussa 2008 päätökseen saatu ulkoinen arviointi on osoittanut, että virasto on paras vaihtoehto hallinnoimaan Tempus-ohjelmaa (ohjelman neljäs vaihe sekä kolmannen vaiheen päättäminen) sekä niitä hankkeita, jotka rahoitetaan teollistuneiden maiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa toteutettavasta yhteistyövälineestä. Arvioinnissa suositeltiin ulottamaan viraston tehtävät näiden ohjelmien ja hankkeiden hallinnointiin.

               (5)

               Sen vuoksi päätöstä 2005/56/EY olisi muutettava.

               (6)

               Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toimeenpanovirastojen komitean lausunnon mukaiset,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   Ainoa artikla
   Korvataan päätöksen 2005/56/EY 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

      ”1.   Viraston tehtävänä on seuraavien yhteisön ohjelmien tiettyjen ohjelmalohkojen hallinnointi:

                  1)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille annettavasta taloudellisesta tuesta (Phare) annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (3) säännösten nojalla;

                  2)

                  Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskeva ohjelma (Media II – Kehittäminen ja levitys) (1996–2000), hyväksytty neuvoston päätöksellä 95/563/EY (4);

                  3)

                  Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelma (Media II – Koulutus) (1996–2000), hyväksytty neuvoston päätöksellä 95/564/EY (5);

                  4)

                  yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe (2000–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 253/2000/EY (6);

                  5)

                  yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toinen vaihe (2000–2006), hyväksytty neuvoston päätöksellä 1999/382/EY (7);

                  6)

                  yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma (2000–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1031/2000/EY (8);

                  7)

                  Kulttuuri 2000 -ohjelma (2000–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 508/2000/EY (9);

                  8)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa avun toimittamisesta Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanivaltioille (2000–2006) annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 99/2000 (10) säännösten nojalla;

                  9)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Montenegrolle, Serbialle ja Kosovolle (YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1244) annettavasta avusta (2000–2006) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2666/2000 (11) säännösten nojalla;

                  10)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2698/2000 (12) säännösten nojalla;

                  11)

                  Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmas vaihe (Tempus III) (2000–2006), hyväksytty neuvoston päätöksellä 1999/311/EY (13);

                  12)

                  hankkeet, joita voidaan rahoittaa neuvoston päätöksellä 2001/196/EY (14) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen (2001–2005) määräysten nojalla;

                  13)

                  hankkeet, joita voidaan rahoittaa neuvoston päätöksellä 2001/197/EY (15) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Kanadan hallituksen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen (2001–2005) määräysten nojalla;

                  14)

                  eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskeva ohjelma (Media Plus – Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) (2001–2006), hyväksytty neuvoston päätöksellä 2000/821/EY (16);

                  15)

                  Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelma (Media-koulutus, 2001–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 163/2001/EY (17);

                  16)

                  monivuotinen ohjelma tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) (2004–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2318/2003/EY (18);

                  17)

                  yhteisön toimintaohjelma unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen) (2004–2006), hyväksytty neuvoston päätöksellä 2004/100/EY (19);

                  18)

                  yhteisön toimintaohjelma nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi (2004–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 790/2004/EY (20);

                  19)

                  yhteisön toimintaohjelma Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi (2004–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 791/2004/EY (21);

                  20)

                  yhteisön toimintaohjelma kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi (2004–2006), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 792/2004/EY (22);

                  21)

                  ohjelma korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004–2008), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2317/2003/EY (23);

                  22)

                  hankkeet, joita voidaan rahoittaa neuvoston päätöksellä 2006/910/EY (24) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen (2006–2013) määräysten nojalla;

                  23)

                  hankkeet, joita voidaan rahoittaa neuvoston päätöksellä 2006/964/EY (25) hyväksytyn korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden alan yhteistyöpuitteiden asettamista koskevan Euroopan yhteisön ja Kanadan hallituksen välisen sopimuksen (2006–2013) määräysten nojalla;

                  24)

                  elinikäisen oppimisen toimintaohjelma (2007–2013), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1720/2006/EY (26);

                  25)

                  Kulttuuri-ohjelma (2007–2013), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1855/2006/EY (27);

                  26)

                  unionin aktiivista kansalaisuutta edistävä ’Kansalaisten Eurooppa’ -ohjelma (2007–2013), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1904/2006/EY (28);

                  27)

                  nuorisotoimintaohjelma (2007–2013), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1719/2006/EY (29);

                  28)

                  Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelma (Media 2007) (2007–2013), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1718/2006/EY (30);

                  29)

                  korkea-asteen koulutukseen liittyvät hankkeet, joita voidaan rahoittaa avusta Aasian kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 (31) säännösten nojalla;

                  30)

                  korkea-asteen koulutuksen ja nuorisoalan hankkeet, joita voidaan rahoittaa liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (2007–2013) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 (32) säännösten nojalla;

                  31)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa naapuruuspoliittisesta kumppanuusvälineestä, perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1638/2006 (33);

                  32)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä, perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1905/2006 (34);

                  33)

                  korkea-asteen koulutuksen ja nuorisoalan hankkeet, joita voidaan rahoittaa teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineestä, perustettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1934/2006 (35);

                  34)

                  korkea-asteen koulutuksen alan hankkeet, joita voidaan rahoittaa yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varoin (2000–2007) (36).

      Tehty Brysselissä 9 päivänä lokakuuta 2008.

            Komission puolesta

         Ján FIGEĽ

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1.

      (2)  EUVL L 24, 27.1.2005, s. 35.

      (3)  EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11.

      (4)  EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25.

      (5)  EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33.

      (6)  EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1.

      (7)  EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33.

      (8)  EYVL L 117, 18.5.2000, s. 1.

      (9)  EYVL L 63, 10.3.2000, s. 1.

      (10)  EYVL L 12, 18.1.2000, s. 1.

      (11)  EYVL L 306, 7.12.2000, s. 1.

      (12)  EYVL L 311, 12.12.2000, s. 1.

      (13)  EYVL L 120, 8.5.1999, s. 30.

      (14)  EYVL L 71, 13.3.2001, s. 7.

      (15)  EYVL L 71, 13.3.2001, s. 15.

      (16)  EYVL L 336, 30.12.2000, s. 82.

      (17)  EYVL L 26, 27.1.2001, s. 1.

      (18)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 9.

      (19)  EUVL L 30, 4.2.2004, s. 6.

      (20)  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 24.

      (21)  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 31.

      (22)  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 40.

      (23)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 1.

      (24)  EUVL L 346, 9.12.2006, s. 33.

      (25)  EUVL L 397, 30.12.2006, s. 14.

      (26)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45.

      (27)  EUVL L 372, 27.12.2006, s. 1.

      (28)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 32.

      (29)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 30.

      (30)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12.

      (31)  EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1.

      (32)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82.

      (33)  EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.

      (34)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (35)  EUVL L 405, 3.12.2006, s. 37.

      (36)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.”


title: 2014/744/EU: Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014 , ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Virossa

text:
               29.10.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/102

         NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   annettu 21 päivänä lokakuuta 2014,
   ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Virossa

      (2014/744/EU)

   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,
   ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) ja erityisesti sen 20 artiklan sekä sen liitteessä olevan 4 luvun,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

               (2)

               Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön kyseisen päätöksen 6 luvun säännökset.

               (3)

               Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

               (4)

               Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

               (5)

               Viro on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietoja koskevaan kyselyyn.

               (6)

               Viro on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa.

               (7)

               Viroon on tehty arviointikäynti, ja Alankomaiden ja Suomen arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

               (8)

               Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa tehdään yhteenveto ajoneuvorekisteritietoja koskevien kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi Viro on pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 12 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.
   2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         S. GOZI

      (1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: 2011/66/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010 , niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EKP/2010/23)

text:
               9.2.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 35/17

         EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,
   annettu 25 päivänä marraskuuta 2010,
   niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta
   (uudelleenlaadittu)
   (EKP/2010/23)
   (2011/66/EU)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 32 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta tilikaudesta 2002 alkaen 6 päivänä joulukuuta 2001 tehtyä päätöstä EKP/2001/16 (1) on muutettu olennaisesti jo useita kertoja (2). Kun päätökseen nyt tehdään uusia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen.

               (2)

               EKPJ:n perussäännön 32.1 artiklan mukaan rahoitustulo on kansallisille keskuspankeille rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvää tuloa. EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklassa määrätään, että kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä saamiset EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien olisi yksilöitävä rahapoliittisten tehtävien hoidosta johtuvat saamiset saamisina, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan mukaisesti kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa.

               (3)

               EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta.

               (4)

               EKPJ:n perussäännön 32.6 ja 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on toimivalta antaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvitystä ja siihen liittyviä maksuja koskevia suuntaviivoja ja toteuttaa kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.

               (5)

               Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (3) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. Asetuksen 15 artiklan mukaan kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ovat laillisia maksuvälineitä kansallisten alueellisten rajojensa sisällä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden päättymisestä. Käteisrahan käyttöönottovuotta olisi siis pidettävä erityisenä vuotena, koska kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeeseen lasketut setelit saattavat edelleen muodostaa merkittävän osan liikkeeseen laskettujen setelien kokonaismäärästä.

               (6)

               Tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella 14 päivänä heinäkuuta 2006 annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 (4) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennakkoon jaetut eurosetelit veloitetaan näiden vastapuolien kansallisessa keskuspankissa olevilta tileiltä niiden nimellisarvosta seuraavan ”lineaarisen veloitusmallin” mukaisesti: ennakkoon jaettujen euroseteleiden kokonaismäärä veloitetaan kolmena yhtä suurena eränä eurojärjestelmän ensimmäisen, neljännen ja viidennen perusrahoitusoperaation maksujen suorituspäivänä käteisrahan käyttöönottopäivän jälkeen. Laskettaessa rahoitustuloa käteisrahan käyttöönottovuodelta tämä ”lineaarinen veloitusmalli” olisi otettava huomioon.

               (7)

               Tämä päätös liittyy euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta annettuun päätökseen EKP/2010/29 (5), jossa säädetään, että EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat setelit liikkeeseen. Päätöksessä EKP/2010/29 säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Siinä myös kohdistetaan 8 % liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta EKP:lle. Euroseteleiden kohdistaminen eurojärjestelmän jäsenten kesken merkitsee sitä, että syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Näille liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavalla korolla on välitön vaikutus kunkin eurojärjestelmän jäsenen tuloon, ja siksi siitä pitäisi määrätä tällä päätöksellä. Tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille Euroopan keskuspankin liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereisa saaman tulon väliaikaisesta jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/24 (6) mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy.

               (8)

               Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saamisten ja velkojen nettosaldolle olisi maksettava korkoa siten, että sovelletaan objektiivista perustetta, jossa määritellään rahan hinta. Tässä yhteydessä asianmukaisena korkona on pidettävä huutokauppoina toteutettavissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa sovellettavaa perusrahoitusoperaation korkoa.

               (9)

               Laskettaessa kansallisten keskuspankkien rahoitustuloa EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklan mukaisesti velkapohjaan olisi sisällytettävä liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettomääräiset velat, koska ne vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavan koron suorittaminen merkitsee näin ollen sitä, että merkittävä määrä eurojärjestelmän rahoitustulosta jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Näitä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja olisi mukautettava siten, että kansallisten keskuspankkien taseiden ja tuloslaskelmien vähittäinen mukauttaminen on mahdollista. Mukautusten olisi perustuttava niiden seteleiden arvoon, joita kukin kansallinen keskuspankki on laskenut liikkeeseen ennen euroseteleiden käyttöön ottamista. Näitä mukautuksia olisi sovellettava vuositasolla enintään viideksi vuodeksi vahvistetun laskukaavan mukaisesti.

               (10)

               Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saldojen mukautukset on laskettu siten, että korvataan kaikki sellaiset merkittävät muutokset kansallisten keskuspankkien tulotilanteessa, jotka johtuvat euroseteleiden käyttöönotosta ja sen perusteella tehdystä rahoitustulon jakamisesta.

               (11)

               EKPJ:n perussäännön 32 artiklan mukaisia yleisiä sääntöjä sovelletaan myös tuloon, joka syntyy kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta.

               (12)

               EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. EKPJ:n perussäännön 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvosto on toimivaltainen toteuttamaan kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet. Niihin kuuluu toimivalta ottaa huomioon muita tekijöitä päätettäessä sellaisen tulon jakamisesta, joka syntyy, kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta. Tällöin yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisuuden periaatteet edellyttävät, että otetaan huomioon se ajanjakso, jonka kuluessa poistettavat eurosetelit laskettiin liikkeeseen. Tämän erityistulon jakoperusteen on sen vuoksi heijastettava sekä asiaankuuluvaa osuutta EKP:n pääomasta että liikkeeseenlaskujakson pituutta.

               (13)

               Euroseteleiden käytöstä poistamisesta olisi säädettävä erillisissä päätöksissä euroseteleiden, jotka olisi tehtävä nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen jäljentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn päätöksen EKP/2003/4 (7) 5 artiklan mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Määritelmät
   Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

               a)

               ”kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

               b)

               ”velkapohjalla” velkoja kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä I;

               c)

               ”yksilöitävillä saamisilla” velkapohjaa vastaavia saamisia kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin nämä saamiset on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä II;

               d)

               ”liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla” kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta;

               e)

               ”merkityn pääoman jakoperusteella” kansallisten keskuspankkien (prosenttimääräisiä) osuuksia EKP:n merkityssä pääomassa, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta;

               f)

               ”luottolaitoksella” joko a) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (8), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä, 2 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta, joka on toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alainen, tai b) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuta luottolaitosta, joka on toimivaltaisen kansallisen viranomaisen valvontaa vastaavan tarkastusmenettelyn alainen;

               g)

               ”yhdenmukaistetulla taseella” tasetta, jonka rakenne on määritelty kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annettujen suuntaviivojen EKP/2010/20 (9) liitteessä VIII;

               h)

               ”laskentakorolla” viimeisintä käytettävissä olevaa marginaalikorkoa, jota eurojärjestelmä käyttää huutokauppoina toteutettavissa perusrahoitusoperaatioissaan eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (10) liitteessä I olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti. Mikäli samana päivänä toteutetaan useita perusrahoitusoperaatioita selvitettäviksi, käytetään samanaikaisesti toteutettujen operaatioiden marginaalikorkojen keskiarvoa;

               i)

               ”käteisrahan käyttöönottopäivällä” päivää, jona eurosetelit ja -kolikot saavat laillisen maksuvälineen aseman jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;

               j)

               ”viiteajanjaksolla” 24 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 30 kuukautta ennen käteisrahan käyttöönottopäivää;

               k)

               ”käteisrahan käyttöönottovuodella” 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa käteisrahan käyttöönottopäivästä;

               l)

               ”päivittäisellä valuuttaviitekurssilla” päivittäistä valuuttaviitekurssia, joka perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvien ja kuulumattomien keskuspankkien väliseen säännölliseen päivittäiseen, yleensä klo 14.15 Keski-Euroopan aikaan tapahtuvaan yhteistyökäytäntöön;

               m)

               ”käytöstä poistetuilla euroseteleillä” eurosetelityyppiä tai -sarjaa, joka on poistettu käytöstä päätöksen EKP/2003/4 5 artiklan nojalla tehdyllä EKP:n neuvoston päätöksellä;

               n)

               ”liikkeeseenlaskua koskevalla jakoperusteella” keskimääräistä merkityn pääoman jakoperustetta käytöstä poistettujen eurosetelityypin tai -sarjan liikkeeseenlaskujakson aikana;

               o)

               ”liikkeeseenlaskujaksolla” eurosetelityyppiin tai -sarjaan liittyvää jaksoa, joka alkaa päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan ensimmäinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan, ja joka päättyy päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan viimeinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan;

               p)

               ”poiskirjaamisella” käytöstä poistettujen euroseteleiden poistamista tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit”.

         2 artikla
   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot
   1.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan kuukausittain, ja ne kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä edellisen kuukauden viimeisen pankkipäivän arvoon.
   Kun jäsenvaltio ottaa euron käyttöön, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja koskeva laskelma kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä.
   Sinä ensimmäisenä vuonna, josta alkaen kulloistakin viiden vuoden välein tehtävää tarkistusta sovelletaan EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan tammikuun 1 päivän ja 31 päivän väliseltä ajanjaksolta tarkistetun merkityn jakoperusteen mukaisesti, jota sovelletaan euroseteleiden liikkeeseenlaskujen kokonaismäärien saldoihin edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta.
   2.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat saldot mukaan luettuina, maksetaan laskentakoron mukaista korkoa.
   3.   Edellisessä kohdassa tarkoitettu korko maksetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä neljännesvuosittain.
   3 artikla
   Rahoitustulon määritysmenetelmä
   1.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon määrä määritetään laskemalla sen kirjanpitoon kirjatuista yksilöitävistä saamisista kertyvä todellinen tulo. Tästä poiketen kullasta ei katsota kertyvän tuloa ja katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman toteutuksesta 2 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyn päätöksen EKP/2009/16 (11) mukaisesti rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävistä arvopapereista katsotaan kertyvän laskentakoron mukainen tulo.
   2.   Mikäli kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo ylittää tai alittaa sen velkapohjan arvon, erotus korvataan soveltamalla laskentakorkoa erotuksen arvoon.
   4 artikla
   Eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtävät mukautukset
   1.   Rahoitustuloa laskettaessa liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan seuraavan laskukaavan mukaisesti määritetyllä hyvityksellä:
   C = (K – A) × S
   jossa

               C

               on hyvitys,

               K

               on kunkin kansallisen keskuspankin osalta euromäärä, joka saadaan soveltamalla merkityn pääoman jakoperustetta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräiseen arvoon viiteajanjakson aikana, jolloin euron käyttöön ottavan jäsenvaltion kansallisen valuutan määräisten liikkeeseen laskettujen seteleiden määrä muunnetaan euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

               A

               on kunkin kansallisen keskuspankin osalta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen euromääräinen arvo viiteajanjakson aikana, muunnettuna euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

               S

               on seuraava kerroin kunkin tilikauden osalta, alkaen käteisrahan käyttöönottopäivästä:

                           Tilikausi

                           Kerroin

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi

                           1

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus yksi vuosi

                           0,8606735

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kaksi vuotta

                           0,7013472

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kolme vuotta

                           0,5334835

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus neljä vuotta

                           0,3598237

                           Käteisrahan käyttöönottovuosi plus viisi vuotta

                           0,1817225

         2.   Kansallisten keskuspankkien hyvitysten summa on nolla.
   3.   Hyvitykset lasketaan joka kerta, kun jokin jäsenvaltio ottaa euron käyttöön tai kun EKP:n merkityn pääoman jakoperuste muuttuu.
   4.   Kun kansallinen keskuspankki liittyy Eurojärjestelmään sen hyvitys jaetaan muille kansallisille keskuspankeille niiden osuuksien mukaan, joita muilla kansallisilla keskuspankeilla on merkityn pääoman jakoperusteesta, siten että sen etumerkki (+/–) vaihdetaan, ja tämä hyvitys täydentää niitä mahdollisia hyvityksiä, jotka ovat muiden kansallisten keskuspankkien osalta jo voimassa.
   5.   Hyvitykset ja hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtävät kirjanpitoviennit kirjataan erillisille eurojärjestelmän sisäisille tileille jokaisen kansallisen keskuspankin kirjanpidossa siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä ja arvopäivänä on sama päivä jokaisena seuraavana vuonna mukautusjakson aikana. Hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtäville kirjanpitovienneille ei makseta korkoa.
   6.   Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen erityisissä tilanteissa, jotka liittyvät tämän päätöksen liitteessä III kuvattuihin muutoksiin liikkeeseen laskettavien seteleiden määrässä, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan kyseisessä liitteessä esitettyjen säännösten mukaisesti.
   7.   Tämän artiklan mukaisia eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtäviä mukautuksia lakataan soveltamasta kuudennen vuoden ensimmäisestä päivästä asianomaisen käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen.
   5 artikla
   Rahoitustulon laskeminen ja jakaminen
   1.   EKP suorittaa joka päivältä kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon laskemisen. Laskelma perustuu kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamiin kirjanpitotietoihin. EKP ilmoittaa kertyneen summan kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain.
   2.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään velkapohjaan sisältyvistä veloista kertynyttä tai maksettua korkoa vastaava määrä sekä määrät, joista EKP:n neuvosto mahdollisesti tekee päätöksiä EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan toisen kohdan nojalla.
   3.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon summan jakaminen merkityn pääoman jakoperusteen mukaisessa suhteessa tapahtuu kunkin tilikauden lopussa.
   6 artikla
   Euroseteleiden poiskirjaamisesta syntyvän tulon laskeminen ja jakaminen
   1.   Käytöstä poistetut eurosetelit säilytetään osana velkapohjaa kunnes ne on vaihdettu tai kirjattu pois sen mukaan, kumpi tapahtuu aikaisemmin.
   2.   EKP:n neuvosto voi päättää käytöstä poistettujen euroseteleiden poiskirjaamisesta, ja siinä tapauksessa se täsmentää poiskirjaamispäivän ja sen varauksen kokonaismäärän, joka tehdään niitä käytöstä poistettuja euroseteleitä varten, joiden odotetaan vielä tulevan vaihdettaviksi.
   3.   Käytöstä poistetut eurosetelit kirjataan pois seuraavasti:

               a)

               Poiskirjaamispäivänä EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” vähennetään sellaisten käytöstä poistettujen euroseteleiden kokonaismäärä, jotka ovat vielä liikkeessä. Tällöin liikkeeseen laskettujen mutta käytöstä poistettujen euroseteleiden tosiasialliset määrät mukautetaan näiden seteleiden liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaan laskettaviin suhteellisiin määriin, ja erot tasataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kesken.

               b)

               Käytöstä poistettujen euroseteleiden mukautettu määrä poistetaan tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” ja siirretään kansallisten keskuspankkien tuloslaskelmiin.

               c)

               Kukin kansallinen keskuspankki tekee varauksen niitä käytöstä poistettavia euroseteleitä varten, joiden odotetaan tulevan vielä vaihdettaviksi. Varauksen on vastattava asianomaisen kansallisen keskuspankin osuutta, joka lasketaan liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaisesti varauksen kokonaismäärästä.

         4.   Käytöstä poistetut eurosetelit, jotka vaihdetaan poiskirjaamispäivän jälkeen, kirjataan sen kansallisen keskuspankin tileihin, joka on ne hyväksynyt. Käytöstä poistettujen euroseteleiden kertymä jaetaan uudelleen kansallisten keskuspankkien kesken vähintään kerran vuodessa liikkeeseenlaskujakson jakoperustetta soveltaen, ja erot tasataan keskuspankkien kesken. Kukin kansallinen keskuspankki kuittaa suhteellisen osuutensa varaustaan vastaan tai kirjaa vastaavan menon tuloslaskelmaansa, mikäli kertynyt määrä ylittää varauksen.
   5.   EKP:n neuvosto tarkistaa varauksen kokonaismäärän vuosittain.
   7 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan asetus EKP/2001/16. Kumottuun päätökseen tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä ja niitä on luettava liitteessä V esitettyä vastaavuustaulukkoa noudattaen.
   8 artikla
   Voimaantulo
   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä marraskuuta 2010.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EYVL L 337, 20.12.2001, s. 55.

      (2)  Ks. liite IV.

      (3)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

      (4)  EUVL L 207, 28.7.2006, s. 39.

      (5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 26 Päätös EKP/2010/29 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/23 julkaisemista.

      (6)  Ei vielä julkaistu EU:n virallisessa lehdessä. Päätös EKP/2010/24 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/23 julkaisemista.

      (7)  EUVL L 78, 25.3.2003, s. 16.

      (8)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

      (9)  Katso tämän virallisen lehden sivu 31

      (10)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

      (11)  EUVL L 175, 4.7.2009, s. 18.

      LIITE I

         VELKAPOHJAN RAKENNE

                  A.

                  Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:

                              1.

                              Liikkeessä olevat setelit
                              Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ”liikkeessä olevat setelit”

                                          a)

                                          sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja

                                          b)

                                          niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6).

                                    Käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen ”liikkeessä olevilla seteleillä” tarkoitetaan kunkin kansallisen keskuspankin osalta ainoastaan euromääräisiä seteleitä.
                              Jos TARGET2 on kiinni käteisrahan käyttöönottopäivänä, kansallisen keskuspankin velka, joka johtuu euroseteleistä, jotka on jaettu ennakkoon ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää, lasketaan mukaan velkapohjaan (osana yhdenmukaistetun taseen vastattavien erään 10.4 kuuluvia vastaavia tilejä), kunnes velka tulee osaksi TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

                              2.

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:

                                          a)

                                          sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1);

                                          b)

                                          eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2);

                                          c)

                                          määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3);

                                          d)

                                          käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4);

                                          e)

                                          vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5).

                              3.

                              Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1.

                              4.

                              Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeelle velkasitoumuksia EKP:n suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteen I luvun 3.3 mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2).

                              5.

                              Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3).

                              6.

                              TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4).

                  B.

                  Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

      LIITE II

         YKSILÖITÄVIEN SAAMISTEN RAKENNE

                  A.

                  Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:

                              1.

                              Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5).

                              2.

                              Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 7.1).

                              3.

                              Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2).

                              4.

                              Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4).

                              5.

                              TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5).

                              6.

                              Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).
                              Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen kullan euromääräisen hinnan perusteella.

                              7.

                              Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

                              8.

                              Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 11.6).

                  B.

                  Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen, tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

      LIITE III
      A.   Ensimmäinen erityinen mukautus
      Mikäli liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen kokonaisarvo käteisrahan käyttöönottovuonna alittaa viiteajanjakson aikana liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräisen euromääräisen kokonaisarvon (mukaan lukien euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen määräiset setelit muutettuina euromääräisiksi päivittäisen valuuttaviittekurssin mukaan viitejakson aikana), 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pidennetään taannehtivasti samassa suhteessa kuin liikkeeseen laskettujen seteleiden keskiarvo on pienentynyt.
      Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (”C”) pienennyksestä on lisättävä kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.
      B.   Toinen erityinen mukautus
      Mikäli kansalliset keskuspankit, joiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitys on positiivinen luku, maksavat nettokorkoa liikkeeseen laskettuihin seteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, ja tämä nettokorko, kun se lisätään niiden tuloslaskelman erään ”rahoitustulon netto-osuus” vuoden lopussa, johtaa nettokustannukseen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pienennetään siinä määrin kuin se on tarpeen tämän tilanteen korjaamiseksi.
      Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on oltava vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (”C”) pienennyksestä lisätään kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.

      LIITE IV

         KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO MUUTOKSISTA

                  Päätös EKP/2001/16

                     EYVL L 337, 20.12.2001, s. 55.

                  Päätös EKP/2003/22

                     EUVL L 9, 15.1.2004, s. 39.

                  Päätös EKP/2006/7

                     EUVL L 148, 2.6.2006, s. 56.

                  Päätös EKP/2007/15

                     EUVL L 333, 19.12.2007, s. 86.

                  Päätös EKP/2009/27

                     EUVL L 339, 22.12.2009, s. 55.

      LIITE V

         VASTAAVUUSTAULUKKO

                  Päätös EKP/2001/16

                  Tämä päätös

                  5 a artikla

                  6 artikla

                  6 artikla

                  7 artikla


title: Neuvoston päätös (EU) 2016/275, annettu 12 päivänä helmikuuta 2016, Euroopan unionin ja Trinidadin ja Tobagon tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

text:
               27.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 52/17

         NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/275,
   annettu 12 päivänä helmikuuta 2016,
   Euroopan unionin ja Trinidadin ja Tobagon tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta Trinidadin ja Tobagon tasavallan kanssa lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)

               Sopimus on allekirjoitettu ja sitä sovelletaan väliaikaisesti 28 päivästä toukokuuta 2015 neuvoston päätöksen (EU) 2015/1037 (2) mukaisesti

               (3)

               Sopimuksella perustetaan sopimuksen hallinnointia käsittelevä asiantuntijoiden sekakomitea. Unionia edustaa sekakomiteassa komissio, jota jäsenvaltioiden edustajien olisi avustettava.

               (4)

               Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)

               Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti. Irlanti ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)

               Sopimus olisi hyväksyttävä

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään Euroopan unionin ja Trinidadin ja Tobagon tasavallan välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus unionin puolesta.
   2 artikla
   Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen (5).
   3 artikla
   Komissio edustaa jäsenvaltioiden edustajien avustamana unionia sopimuksen 6 artiklan nojalla perustetussa asiantuntijoiden sekakomiteassa.
   4 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

      Tehty Brysselissä 12 helmikuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Hyväksyntä annettu 15 joulukuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1037, annettu 7 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin ja Trinidadin ja Tobagon tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EYVL L 173, 3.7.2015, p. 64).

      (3)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

42001D0629(01)

Pysyvien edustajien komitean päätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2001, korkean tason työryhmän perustamisesta

Virallinen lehti nro C 183 , 29/06/2001 s. 0001 - 0001

Pysyvien edustajien komitean päätös,tehty 13 päivänä kesäkuuta 2001,korkean tason työryhmän perustamisesta(2001/C 183/01)PYSYVIEN EDUSTAJIEN KOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon neuvoston työjärjestyksen ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto on 5 päivänä kesäkuuta 2001 päättänyt, että olisi perustettava korkean tason työryhmä, jotta varmistetaan veropakettia koskevan työskentelyn yhteensovittaminen ja sen kaikkien eri osien samanaikainen edistyminen.(2) Neuvosto voi antaa tälle työryhmälle muita verotuksen alaan liittyviä tehtäviä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPerustetaan korkean tason työryhmä, jäljempänä "työryhmä", jonka tarkoituksena on varmistaa veropakettia koskevan työskentelyn yhteensovittaminen ja sen kaikkien eri osien samanaikainen edistyminen.2 artiklaTyöryhmä muodostuu jäsenvaltioiden nimeämistä korkean tason edustajista. Komissio nimeää korkean tason edustajan, joka osallistuu työryhmän työskentelyyn. Työryhmän puheenjohtajana on neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustaja.3 artiklaNeuvostolle raportointi tapahtuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklaa noudattaen.4 artiklaKäsiteltäessä yleiseen talouskehitykseen ja talouspolitiikkoihin liittyviä kysymyksiä työryhmän raportit olisi toimitettava, tämän vaikuttamatta pysyvien edustajien komitean asemaan, myös talous- ja rahoituskomitealle ja/tai talouspoliittiselle komitealle mahdollista lausuntoa varten.5 artiklaTyöryhmän tulevaisuutta tarkastellaan sen jälkeen kun veropaketista on päästy lopulliseen sopimukseen.6 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 13 päivänä kesäkuuta 2001.Pysyvien edustajien komitean puolestaPuheenjohtajaG. Lund


title: Valtion tuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistu-insopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla — EFTAn valvontaviranomaisen päätös lopettaa valtion tukea koskevan tapauksen käsittely tukiohjelman lakkauttamisen takia

text:
Avis juridique important

|

E1995C0309(01)

Virallinen lehti nro C 060 , 09/03/1995 s. 0005 - 0005

Valtion tuen hyväksyminen ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla EFTAn valvontaviranomaisen päätös lopettaa valtion tukea koskevan tapauksen käsittely tukiohjelman lakkauttamisen takia (95/C 60/05)Myöntämispäätöksen päivämäärä: 1.12.1994EFTA-valtio: SuomiTuen numero: 94-042Nimi: Tuotannollisen toiminnan edistämiseksi myönnettyjen veronhuojennusten poistaminenTarkoitus: Olemassa olevan tuotannollisten yritysten kapasiteetin lisäämisen tukemiseen tarkoitetun ohjelman lakkauttaminen. Ehdotus lain kumoamiseksi annetaan eduskunnalle ennen vuoden 1994 loppua.Oikeudellinen perusta: Laki tuotannollisen toiminnan edistämiseksi myönnettävistä veronhuojennuksista, 221/79Ehdot: EFTAn valvontaviranomaiselle ilmoitetaan lain kumoamisesta heti, kun sitä koskeva laki on annettu.


title: 2009/17/EY: Komission päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2008 , työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevän asiantuntijakomitean perustamisesta

text:
               13.1.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 8/26

      KOMISSION PÄÄTÖS,
   tehty 19 päivänä joulukuuta 2008,
   työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevän asiantuntijakomitean perustamisesta
   (2009/17/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklassa asetetaan selvät velvoitteet kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön suhteen ja annetaan jäsenvaltioiden tehtäväksi luoda tarpeelliset edellytykset tällaista yhteistyötä varten. Lisäksi direktiivissä asetetaan jäsenvaltioille selkeä velvollisuus toteuttaa aiheelliset toimenpiteet, jotta työehtoja ja -oloja koskevat tiedot olisivat yleisesti paitsi ulkomaisten palveluntarjoajien myös asianomaisten lähetettyjen työntekijöiden saatavilla.

               (2)

               Kesäkuun 13 päivänä heinäkuuta 2007 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja” (2), komissio ilmoitti aikomuksestaan perustaa korkean tason komitea, jonka tarkoituksena on tukea ja auttaa jäsenvaltioita kartoittamaan ja vaihtamaan hyviä toimintatapoja, antaa nykyiselle epäviralliselle hallitusten asiantuntijoiden ryhmälle virallisempi muoto ja ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan toimintaan virallisesti ja säännöllisesti.

               (3)

               Komissio totesi 3 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan suosituksessa tiivistetystä hallinnollisesta yhteistyöstä, joka koskee palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon (3), että jäsenvaltioiden olisi osallistuttava aktiivisesti prosessiin, jossa järjestelmällisesti ja virallisesti yksilöidään ja vaihdetaan hyviä käytänteitä työntekijöiden lähettämisen alalla komission tätä tarkoitusta varten mahdollisesti perustaman yhteistyöfoorumin kautta.

               (4)

               Neuvoston 9 päivänä kesäkuuta 2008 vahvistetuissa päätelmissä komissiota kehotetaan antamaan työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevälle epäviralliselle ryhmälle virallisempi muoto perustamalla asiantuntijakomitea.

               (5)

               Perustettavan komitean olisi kyseisten neuvoston päätelmien mukaisesti työskenneltävä työsuojeluvirastojen kaltaisten julkisten valvontaelinten kanssa ja otettava sopivalla tasolla ja kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia käytänteitä noudattaen työhön mukaan virallisesti ja säännöllisesti työmarkkinaosapuolet ja erityisesti työmarkkinaosapuolten edustajat aloilla, joilla työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon on yleistä.

               (6)

               Tämän vuoksi on tarpeen perustaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevä asiantuntijakomitea ja määritellä sen tehtävät, vastuualueet ja kokoonpano.

               (7)

               Komitean asiantuntijoiden tehtävänä olisi muun muassa tukea ja auttaa jäsenvaltioita kartoittamaan ja vaihtamaan hyviä toimintatapoja, edistää asiaan liittyvän tiedon vaihtoa, tarkastella sellaisia kysymyksiä ja vaikeuksia, joita saattaa liittyä työntekijöiden lähettämistä koskevan lainsäädännön käytännön soveltamiseen sekä sen täytäntöönpanon käytännön valvontaan, ja seurata tiiviisti edistystä tiedonsaannin ja hallinnollisen yhteistyön alalla, mukaan luettuna mahdollisen sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän kehittäminen.

               (8)

               Komitean olisi koostuttava kansallisia viranomaisia edustavista asiantuntijoista, jotka ovat kussakin jäsenvaltiossa vastuussa tai osallistuvat palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien sääntöjen toimeenpanoon, soveltamiseen ja seurantaan. Kyseisten asiantuntijoiden olisi voitava tuoda esiin asianomaiset politiikan alat kattava tiedon, taidon ja kokemuksen koko kirjo. Kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä noudattaen komiteassa voisivat olla edustettuina ne erityisviranomaiset, jotka ovat vastuussa lainsäädännön valvonnasta, kuten työsuojeluviranomaiset sekä työmarkkinaosapuolet.

               (9)

               Komitean olisi myös otettava työhön mukaan virallisesti ja säännöllisesti työmarkkinaosapuolet Euroopan tasolla ja erityisesti työmarkkinaosapuolten edustajat aloilta, joilla työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon on yleistä, kuten rakennusala, tilapäistyö, catering-ala sekä maatalous- ja kuljetusala. Komitean pitäisi voida luottaa erityisasiantuntijoiden ammattitaitoon tiettyjen esityslistassa olevien asioiden käsittelyssä.

               (10)

               ETA-/EFTA-valtioiden, EFTAn valvontaviranomaisen, liittymistä valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden sekä Sveitsin edustajien olisi voitava osallistua tarkkailijoina.

               (11)

               Olisi vahvistettava jäseniin sovellettavat tietojen luovuttamista koskevat säännöt rajoittamatta kuitenkaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (4) liitteessä vahvistettujen komission turvallisuussääntöjen soveltamista.

               (12)

               Jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) säännöksiä.

               (13)

               Menot olisi rahoitettava 24 päivänä lokakuuta 2006 työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1672/2006/EY (6) nojalla,

         ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   1 artikla
   Perustetaan asiantuntijakomitea, joka on nimeltään ”Työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevä asiantuntijakomitea”, jäljempänä ’komitea’.
   2 artikla
   Tehtävät
   Komitean tehtävänä on

               1.

               tukea ja auttaa jäsenvaltioita kartoittamaan ja edistämään kokemusten vaihtoa ja hyviä toimintatapoja;

               2.

               edistää asiaan liittyvän tiedon vaihtoa, mukaan luettuna tiedot olemassa olevista (kahdenvälisen) hallinnollisen yhteistyön muodoista jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten välillä;

               3.

               tarkastella sellaisia kysymyksiä, vaikeuksia ja erityisaiheita, joita saattaa liittyä direktiivin 96/71/EY toimeenpanoon ja käytännön soveltamiseen tai kansallisiin täytäntöönpanotoimiin sekä täytäntöönpanon valvontaan käytännössä;

               4.

               tarkastella mahdollisia vaikeuksia, joita voi ilmetä direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 10 kohdan soveltamisen yhteydessä;

               5.

               seurata sekä tiedonsaannin että hallinnollisen yhteistyön parantamisen osalta saavutettua edistystä ja arvioida siinä yhteydessä eri vaihtoehtoja tietojenvaihtoon soveltuvalle tekniselle tuelle, mukaan luettuina sähköiset tietojenvaihtojärjestelmät, joita tarvitaan hallinnollisen yhteistyön tehostamiseksi;

               6.

               tarkastella mahdollisuuksia tarvittaessa lisätä työntekijöiden oikeuksien tosiasiallista noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa sekä heidän asemansa suojaa;

               7.

               sitoutua tarpeen vaatiessa tarkastelemaan yksityiskohtaisesti rajat ylittävään täytäntöönpanon valvontaan liittyviä käytännön ongelmia olemassa olevien ongelmien ratkaisemiseksi ja kehittää voimassa olevien säädösten käytännön soveltamista sekä jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa.

         3 artikla
   Kokoonpano – Jäsenten nimittäminen
   1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä komiteaan kaksi edustajaa. Ne voivat nimetä myös kaksi varaedustajaa.
   Edustajia nimetessään jäsenvaltioiden olisi kuultava viranomaisia, kuten työsuojeluviranomaisia, jotka ovat vastuussa lähetettyihin työntekijöihin sovellettavan lainsäädännön valvonnasta. Ne voivat kansallista lainsäädäntöä ja/tai käytäntöä noudattaen kuulla asiassa myös työmarkkinaosapuolia.
   2.   Työehtosopimusosapuolten edustajat yhteisön tasolla sekä työmarkkinaosapuolten edustajat niiltä aloilta, joilla työntekijöiden lähettäminen on yleistä, voivat osallistua komitean kokouksiin tarkkailijoina organisaationsa ja komission määrittelemien menettelyjen mukaisesti.
   Komissio nimeää edustajat yhteisön tai eri sektorien tasolla toimivien asiaankuuluvien työmarkkinaosapuolten ehdotusten perusteella.
   Tässä tarkkailijoiden ryhmässä on enintään 20 jäsentä seuraavasti:

               —

               5 edustajaa, jotka edustavat työnantajajärjestöjä yhteisön tasolla,

               —

               5 edustajaa, jotka edustavat työntekijäjärjestöjä yhteisön tasolla,

               —

               enintään 10 työmarkkinaosapuolten edustajaa (jaettu tasan työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen kesken) niiltä aloilta, joilla työntekijöiden lähettäminen on yleistä

         3.   ETA-/EFTA-valtioiden, EFTAn valvontaviranomaisen, liittymistä valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden sekä Sveitsin edustajat voivat myös osallistua komitean kokouksiin tarkkailijoina.
   4.   Jäsenten nimet tullaan keräämään, käsittelemään ja julkaisemaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännösten mukaisesti.
   4 artikla
   Toiminta
   1.   Komissio huolehtii komitean puheenjohtajuudesta.
   2.   Komitea voi komission kanssa asiasta sovittuaan perustaa alaryhmiä tarkastelemaan erityisaiheita komitean määrittelemien toimeksiantojen mukaisesti. Alaryhmät lakkautetaan heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.
   3.   Komitea voi komission kanssa asiasta sovittuaan kutsua tapauskohtaisesti asiantuntijoita, jotka voivat olla käsiteltävää asiaa hyvin tuntevia kansainvälisten järjestöjen edustajia, osallistumaan komitean tai alaryhmän työhön, jos tämä on hyödyllistä ja/tai tarpeen.
   4.   Komitea ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa vahvistettuja menettelyjä ja aikataulua noudattaen. Kokoontumispaikkaa voidaan vaihtaa etenkin silloin, jos jokin jäsenvaltio ehdottaa komitean tai sen alaryhmän tapaamista tietyn tapahtuman yhteydessä, joka on erityisen kiinnostava komitean, sen alaryhmän/-ryhmien tai kyseisen jäsenvaltion kannalta.
   Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Muut komission virkamiehet, joita asia erityisesti koskee, voivat olla läsnä komitean ja sen alaryhmien kokouksissa.
   5.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestyksen mallin pohjalta.
   6.   Komitean tai alaryhmän toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.
   7.   Komission yksiköt voivat julkaista internetissä komitean tiivistelmiä, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja kyseisen asiakirjan alkukielellä.
   5 artikla
   Kulujen korvaaminen
   Komissio korvaa komitean toimintaan liittyvät jäsenten, tarkkailijoiden ja kutsuttujen asiantuntijoiden matkakulut ja soveltuvin osin myös oleskelukulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.
   Jäsenet, tarkkailijat ja kutsutut asiantuntijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.
   Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.
   6 artikla
   Voimaantulo
   Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2008.

            Komission puolesta

         Vladimír ŠPIDLA

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1.

      (2)  KOM(2007) 304 lopullinen.

      (3)  EUVL C 85, 4.4.2008, s. 1.

      (4)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

      (5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (6)  EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1.